Справа № 202/1195/22
Провадження № 1-кс/202/6286/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

27 грудня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Лівобережної окружної прокуратури місті Дніпра ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянки України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся з погодженим із прокурором клопотанням, в якому просить застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб без визначення розміру застави.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000070 від 01.02.2022 року, в якому 01 лютого 2022 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме у спричиненні тяжкого тілесного ушкодження ОСОБА_6 .

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні цього кримінального правопорушення підтверджується протоколом огляду, протоколом допиту потерпілого, свідків, протоколом слідчого експерименту та іншими доказами.

04 лютого 2022 року слідчим суддею відносно ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

30.03.2022 року у зв`язку з відсутністю за місцем проживання ОСОБА_5 було оголошено в державний розшук.

Встановлено, що підозрювана виїхала за межі України.

Отже, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, переховування підозрюваної від органу досудового розслідування, а також оголошення її у міжнародний розшук, слідчий просить застосувати відносно неї запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб без визначення розміру застави.

Слідчий суддя, заслухавши в судовому засіданні доводи прокурора, яка клопотання підтримала, дослідивши матеріали клопотання слідчого, приходить до висновку, що дане клопотання є необґрунтованим та задоволенню не підлягає з огляду на наступне:

Слідчим суддею встановлено, що СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000070 від 01.02.2022 року, в якому 01 лютого 2022 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

З матеріалів клопотання слідчого вбачається, що 30 березня 2022 року підозрювану було оголошено в розшук.

30 листопада 2022 року слідчим була винесена постанова про оголошення ОСОБА_5 у міжнародний розшук.

Вирішуючи питання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

При цьому частиною 6 статті 193 КПК України встановлений особливий порядок обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо осіб, оголошених у міжнародний розшук.

Так, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

Аналіз наведених положень закону вказує на те, що слідчий суддя вправі обрати щодо особи у її відсутність запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, якщо буде доведено, що така особа обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, відносно неї наявні ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, та вона оголошена в міжнародний розшук.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» № 511-550/0/4-13 від 04.04.2013 р. обов`язок доведення факту перебування підозрюваного, обвинуваченого у міжнародному розшуку покладається на слідчого, прокурора, який подав клопотання про застосування запобіжного заходу, та підтверджується відповідними відомостями (довідка, витяг із бази даних Інтерполу тощо).

Слід відзначити, що чинне процесуальне рішення про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обов`язковою умовою здійснення міжнародного розшуку з метою екстрадиції.

Зазначена вимога міститься у ч. 2 ст. 58 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року, згідно з якою до запиту про видачу особи для здійснення кримінального переслідування в обов`язковому порядку повинна долучатися завірена копія постанови про взяття під варту.

Аналогічні вимоги передбачені Європейською конвенцією про видачу правопорушників 1957 року.

Звертаючись з клопотанням про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий зазначає, що остання оголошена в міжнародний розшук, про що надано відповідну постанову.

Водночас матеріали клопотання слідчого не містять достатніх даних щодо оголошення міжнародного розшуку підозрюваної.

В обґрунтування необхідності застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим долучено до матеріалів клопотання лист Відділу міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Дніпропетровській області від 06.12.2022 року «Про заходи, які необхідно вжити для внесення до обліків Генерального секретаріату Інтерполу клопотання про публікацію Червоного оповіщення Інтерполу щодо розшуку громадянки України ОСОБА_5 », що був наданий на запит слідчого, згідно з яким дозвіл на затримання підозрюваного не є ордером на арешт у розумінні ст. 83.2 (b, ii) Правил організації Інтерполу. Головною вимогою Генерального секретаріату Інтерполу до публікації червоних оповіщень та циркулярних розшукових оповіщень є наявність ухвали слідчого судді, суду про обрання щодо розшукуваної особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також, що рішення про оголошення в міжнародний розшук відповідно до статей 1, 9 Конституції України, статей 4, 281 КПК України компетентна прийняти уповноважена посадова особа держави, де здійснюється кримінальне провадження щодо відповідної особи. Для внесення до обліків Генерального секретаріату Інтерполу клопотання про публікацію Червоного оповіщення щодо розшуку ОСОБА_5 з метою арешту та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну необхідно підготувати та надати відповідним чином оформлені й завірені процесуальні документи, передбачені п. 1 розділу IV Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Офісу Генерального прокурора, Національного антикорупційного бюро України, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України 17.08.2020 року № 613/380/93/228/414/510/2801/5.

Разом із тим, слідчий суддя звертає увагу, що за змістом вказаної Інструкції відсутність умов для публікації Червоного оповіщення жодним чином не свідчить про неможливість оголошення міжнародного розшуку особи, в тому числі з використанням бази даних Інтерполу, оскільки такий здійснюється навіть без публікації Червоного оповіщення.

Так, відповідно до пункту 1 розділу ІІ Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Офісу Генерального прокурора, Національного антикорупційного бюро України, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України 17 серпня 2020 року № 613/380/93/228/414/510/2801/5, міжнародне співробітництво правоохоронних органів України з органами Інтерполу, національними центральними бюро іноземних держав, компетентними органами іноземних держав та міжнародними установами з використанням інформаційної системи Інтерполу здійснюється з питань та у формах, визначених правилами Інтерполу.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Інструкції цілями міжнародного співробітництва з використанням інформаційної системи Інтерполу є, зокрема, установлення місцезнаходження осіб, які розшукуються, з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції).

Пунктом 4 розділу ІІ Інструкції передбачено, що використання інформаційної системи Інтерполу правоохоронними органами України здійснюється відповідно до встановленого цією Інструкцією порядку у формі надсилання запиту/звернення до уповноваженого підрозділу або у формі прямого доступу.

Відповідно до пункту 5 розділу ІІ Інструкції уповноважений підрозділ на підставі отриманого від правоохоронного органу України запиту/звернення забезпечує використання інформаційної системи Інтерполу шляхом надсилання запиту про публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу відповідного оповіщення.

З вказаних положень убачається, що залежно від мети розшуку оповіщенню надається колір, зокрема, Червоне та Синє оповіщення.

Пунктом 1 розділу IV Інструкції передбачено, що публікація Червоного оповіщення запитується, зокрема, за таких умов: вчинене особою діяння кваліфіковано як злочин відповідно до Кримінального кодексу України; особу в установленому законодавством порядку оголошено в розшук правоохоронними органами України.

Для запиту публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення правоохоронний орган України надсилає уповноваженому підрозділу формуляр для запиту публікації Червоного оповіщення (додаток 1), а також інформацію та документи, зокрема, завірені копії ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та ухвали про оголошення розшуку особи (у тому числі в перекладі на одну з робочих мов Інтерполу) на стадії судового розгляду.

Відповідно до пункту 2 розділу IV Інструкції уповноважений підрозділ запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Синього оповіщення щодо осіб, які становлять інтерес для правоохоронних органів України в рамках кримінальних проваджень та/або оперативно-розшукових справ, з метою: отримання інформації про особу; встановлення місцезнаходження особи; ідентифікації особи.

Публікація Синього оповіщення запитується за сукупності таких умов: особа, щодо якої запитується публікація оповіщення, була засуджена чи притягалася до кримінальної відповідальності або вона є підозрюваним, обвинуваченим, свідком чи потерпілим у кримінальному провадженні; є потреба отримання додаткової інформації про можливе злочинне минуле особи, установленні її місцезнаходження або ідентифікації, здобуття інших відомостей у рамках кримінального провадження чи оперативно-розшукової справи.

Тобто зміст вказаних положень законодавства свідчить, що з моменту внесення до бази даних Інтерполу будь-якого оповіщення, передбаченого пунктом 5 розділу ІІ Інструкції, зокрема Синього, особа є такою, що оголошена у міжнародний розшук.

Отже, положення Інструкції свідчать про множинність інструментів міжнародного розшуку і не обмежують такі можливості винятково публікацією Червоного оповіщення.

Слідчий суддя відзначає, що міжнародний розшук включає комплекс розшукових, інформаційно-довідкових та інших заходів компетентних органів держави-ініціатора розшуку та органів запитуваних зарубіжних країн, спрямованих не лише на затримання, арешт, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) певної особи в Україну, а й, зокрема, отримання інформації про неї, встановлення її місцезнаходження чи ідентифікації.

Між тим, звертаючись із клопотанням про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з підстав її оголошення в міжнародний розшук, слідчий не надав будь-яких даних щодо фактичного оголошення підозрюваної в міжнародний розшук.

З огляду на те, що постанову про міжнародний розшук підозрюваної винесено 30.11.2022 року, а лист Відділу міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Дніпропетровській області, на який посилається слідчий, датований 06.12.2022 року, слідчий суддя взагалі вважає сумнівним, що правоохоронні органи зверталися до компетентного органу з приводу здійснення міжнародного розшуку підозрюваної.

У матеріалах клопотання слідчого не має жодних даних щодо виконання постанови слідчого від 30 листопада 2022 року про оголошення міжнародного розшуку ОСОБА_5 . Зокрема направлення цієї постанови до відповідного департаменту (відділу) міжнародного співробітництва Національної поліції України, здійснення відповідного запиту до Генерального секретаріату чи Національного центрального бюро Інтерполу тощо.

До клопотання слідчого долучено лише супровідний лист від 30.11.2022 року про направлення копії постанови про оголошення міжнародного розшуку підозрюваної до відділу міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Дніпропетровській області та відповідь останнього від 06.12.2022 року «Про заходи, які необхідно вжити для внесення до обліків Генерального секретаріату Інтерполу клопотання про публікацію Червоного оповіщення Інтерполу щодо розкушу ОСОБА_5 ».

Однак, на переконання слідчого судді, одне лише формальне прийняття слідчим постанови про оголошення міжнародного розшуку підозрюваної, без реального виконання такої постанови, не означає, що такий розшук фактично розпочато та не може бути підставою для прийняття слідчим суддею рішення про тримання особи під вартою, оскільки оголошення міжнародного розшуку передбачає, насамперед, вжиття комплексу розшукових, інформаційно-довідкових та інших заходів, спрямованих на отримання інформації про особу або встановлення її місцезнаходження, в тому числі з метою її арешту та екстрадиції, а не тільки винесення постанови про оголошення міжнародного розшуку.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в даному випадку прокурором не доведено наявність підстав, передбачених статтями 177, 193 КПК України.

Більш того, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до частини 4 статті 196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою статті 197 цього Кодексу.

Так, частиною 4 статті 197 КПК України визначено, що у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Натомість цього слідчий у своєму клопотанні та прокурор у судовому засіданні просили застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, який у силу чинного законодавства є недостатнім для затримання, арешту та екстрадиції особи Інтерполом.

Виходячи з вищенаведеного, в задоволенні клопотання слідчого про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 193, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1