Справа № 175/2526/20
Провадження № 1-кп/175/167/20
Ухвала

Іменем України

14 листопада 2022 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000537 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Апостолове Апостолівського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилася у м. Дніпропетровськ, громадянки України,

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.135 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви за заявою адвоката ОСОБА_8 про відкладення справи через зайнятість у іншому кримінальному провадженні, прокурор заявила письмове клопотання про продовження ОСОБА_9 і ОСОБА_10 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Клопотання, з посиланням на Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і рішення ЄСПЛ у справі «Єлоєв проти України», обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на її переконання, продовжують існувати та перешкоджають застосуванню альтернативних видів запобіжних заходів. На підставі п.2 ч.4 ст.183 КПК України просила не визначати заставу.

Захисник ОСОБА_5 і обвинувачена ОСОБА_11 покладалися на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_4 просив застосувати до ОСОБА_6 цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_12 підтримав позицію свого захисника.

Обсудивши клопотання сторін, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, …суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання… винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він… обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я… обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків… обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у …обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію …обвинуваченого; 7) майновий стан …обвинуваченого; 8) наявність судимостей у …обвинуваченого; 9) дотримання …обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці наголошує, що при вирішенні питання… продовження запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків і неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину і особи… обвинуваченого.

Під час судового провадження до обвинувачених ОСОБА_6 і ОСОБА_13 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, дія якого неодноразово продовжувалася, останній раз 20.09.2022 року строком до 18.11.2022 року.

У своїх попередніх ухвалах суд посилався на наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

На даний час, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовій позиції, викладеній у п.35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд вважає реальною наявність зазначеного прокурором у клопотанні ризику (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), який, на переконання суду, до цього часу не змінився, є реальним і достатнім для продовження обом обвинуваченим дії найсуворішого запобіжного заходу ще на 60 днів.

Цей ризик, з урахуванням обставин вчинення інкримінованих ОСОБА_10 і ОСОБА_9 умисних кримінальних правопорушень, віднесених ч.5 ст.12 КК України до категорії тяжких злочинів, які мають високий ступінь суспільної небезпеки, не дозволяють застосувати до кожного з них альтернативні (інші) види запобіжних заходів.

У даному випадку, суворість передбаченого покарання, яке загрожує ОСОБА_9 і ОСОБА_10 у разі доведення їх винуватості у інкримінованих кожному з них злочинів, наслідком вчинення яких стала смерть малолітньої дитини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування особи від суду, а тому саме тримання їх під вартою зможе запобігти цьому ризику.

З огляду на викладене та з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу строку тримання обвинувачених під вартою, беручи до уваги наявність вказаного ризику і продовження на території України строку дії воєнного стану, клопотання прокурора є обґрунтованим.

З тих же підстав суд залишає поза увагою доводи захисника ОСОБА_4 на обґрунтування клопотання про зміну запобіжного заходу.

Клопотання прокурора як і раніше не містить посилань на наявність доказів про ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а лише ґрунтується на припущеннях, про що суд кожного разу зазначав у попередніх ухвалах з вказаного питання. У зв`язку з цим, цей ризик не враховується судом при ухваленні даного судового рішення.
Відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України… суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 і 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні… щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З урахуванням цих положень процесуального закону і обставин вчинення інкримінованих кожному з обвинувачених злочинів, які спричинили смерть дитини, суд це питання не обговорює.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 15.00 години 23.11.2022 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченим ОСОБА_9 і ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком до 18.11.2022 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 12.01.2023 року.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, захисникам і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1