ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/160/23 Справа № 699/318/23 Категорія: ст. 303 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

за участі:

скаржника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 31.03.2023, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в :

28.03.2023 до слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області в порядку ст. 303 КПК України звернувся ОСОБА_6 зі скаргою на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скарга обґрунтована тим, що ОСОБА_6 є депутатом Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання. 28.02.2023 під час пленарного засідання 42-ї позачергової сесії Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання йому стало відомо про можливе вчинення кримінального правопорушення директором КП «ТРО «На хвилі Корсуня» ОСОБА_7 . Тому він подав першому заступнику керівника Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 та начальнику Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_9 депутатське звернення, у якому вказав конкретну особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, з попередньою кваліфікацію кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 175 КК України.

23.03.2023 від начальника відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції ОСОБА_10 він отримав відповідь (від 23.03.2023 вих№3325/57/01-2023) на його депутатське звернення від 14.03.2023, зареєстроване поліцією не як заява про вчинення кримінального правопорушення, а як заява згідно з Законом України «Про звернення громадян».

У зв`язку з викладеним ОСОБА_6 просив: визнати бездіяльність службових осіб ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей, викладених у депутатському зверненні депутата Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання ОСОБА_6 від 14.03.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, незаконною; зобов`язати службових осіб ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення, про що вказано у депутатському зверненні депутата Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання ОСОБА_6 від 14.03.2023, та надати ОСОБА_6 , як заявнику, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 31.03.2023 у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовлено.

В обґрунтування ухвали слідчого судді вказано на те, що заява ОСОБА_6 не містить відомостей, які б вказували на те, що директорка КП «ТРО «На хвилях Корсуня» ОСОБА_7 безпідставно не виплачує заробітну плату. Свідчення членів колективу та наявність розробленого директоркою проекту рішення Корсунь-Шевченківської міської ради «Про внесення змін до рішення Корсунь-Шевченківської міської ради від 18.02.2022 № 26-44/VІІІ «Про затвердження програми фінансової підтримки Комунального підприємства «Телерадіоорганізація «На хвилі Корсуня» Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області на 2022-2024 роки» свідчить про вчинення нею дій, направлених на те, щоб віднайти фінансові ресурси для погашення заборгованості. Крім того, матеріали перевірки не містять доказів того, що така заборгованість виникла від умисних дій ОСОБА_7 , а члени трудового колективу такий умисел заперечують.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подав 04.04.2023 апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на її необґрунтованість та те, що вона не відповідає вимогам КПК України, постановлена без дослідження матеріалів справи, просить її скасувати та зобов`язати службових осіб Відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення, про що вказано у депутатському зверненні депутата Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання ОСОБА_6 від 14.03.2023 вих №2-14/03/2023 та надати ОСОБА_6 , як заявнику, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вказує, що ним у депутатському зверненні вказано прізвище правопорушника, правова кваліфікація злочину, тобто всі необхідні відомості, яких достатньо для внесення до ЄРДР, а тому його депутатське звернення відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України. Проте слідчий суддя не взяла до уваги, що начальник поліції, не маючи на це прав, передбачених КПК України, розглянув його депутатське звернення, в якому вказано про вчинення кримінального правопорушення, адже згідно КПК України лише слідчий чи прокурор може дійти висновку по відсутність в діях особи складу кримінального правопорушення, оформивши його у вигляді постанови, і лише в рамках кримінального провадження. Слідчим суддею не враховано, що вимоги КПК України не передбачають при розгляді скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення. Крім того, за умови відсутності ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Заслухавши доповідь судді, скаржника, який підтримав подану апеляційну скаргу з викладених в ній мотивів, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п.2.2 розділу ІІ положення).

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

З метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

КПК передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, тобто тих заяв, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається з матеріалів провадження та встановлено слідчим суддею, ОСОБА_6 як депутат місцевої ради звертався до першого заступника керівника Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 та до начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_9 з депутатським зверненням (від 14.03.2023 № 2-14/03/2023).

Заступник начальника ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області начальник слідчого відділення ОСОБА_11 , розглянувши депутатське звернення ОСОБА_6 від 14.03.2023, яке надійшло до відділення поліції № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області з Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури 22.03.2023 та зареєстроване у журналі єдиного обліку за №1217 від 22.03.2023, через відсутність даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, 23.03.2023 направив це звернення начальнику відділення поліції для розгляду згідно з Законом України «Про звернення громадян» або КУпАП.

У зв`язку з необхідністю опитати директора та працівників КП «ТРО «На хвилі Корсуня» відділення поліції листом від 23.03.2023 № 3325/57/01-2023 повідомило ОСОБА_6 , що розглянути його звернення у визначений Законом України «Про статус народного депутата» десятиденний строк не надається можливим.

У результаті опитування директора КП «ТРО «На хвилі Корсуня» ОСОБА_7 працівниками поліції було встановлено, що 03.03.2023 на електронну пошту КП надійшло депутатське звернення ОСОБА_6 з проханням надати інформацію про те, за який період виникла заборгованість з виплати заробітної плати працівникам комунального підприємства та в якому розмірі, та чи сплачено за період заборгованості з виплати зарплати працівникам податки, збори та інші обов`язкові платежі, чи по сплаті податків також є заборгованість. 14.03.2023 депутату було надано відповідь, за змістом якої на підприємстві відсутній секретар, юрист, бухгалтер працює за сумісництвом, а інтенсивність професійного навантаження директора не дає можливість підготувати відповідь у передбачений Законом України «Про статус депутатів місцевих рад» десятиденний строк, тому відповідь буде надана у місячний строк. При цьому опитана директорка підтвердила факт наявності заборгованості з виплати заробітної плати працівникам комунального підприємства. Зазначила, що на даний час здійснюється виплата заробітної плати за вересень 2022 року. Також директорка пояснила, що у КП «ТРО «На хвилі Корсуня» усього працює за штатом 6 працівників. У зв`язку з введенням на території України воєнного стану, який є форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили), колектив працює з розумінням ситуації у державі та розумінням складного фінансового стану редакції, а директорка намагається максимально залучати кошти з різних джерел для збереження колективу, його фінансової підтримки та виплати заробітної плати, а також для збереження КП «ТРО «На хвилі Корсуня», як важливого місцевого мовника - частини системи оповіщення. Заробітна плата колективу редакції та податкові зобов`язання комунального підприємства виплачуються з наявних фінансових надходжень, які КП заробляє за рахунок надання інформаційних послуг.

ОСОБА_7 наголошує на тому, що заборгованість виникла не безпідставно, а через наявність обставини непереборної сили. Умисних дій на виникнення заборгованості з заробітної плати директоркою не вчинялося. Нецільового використання коштів не допускалося. Навпаки, директорка вживає усіх можливих заходів, спрямованих на вирішення фінансової ситуації.

Працівники підприємства ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_16 листом від 27.03.2023 звернулися до начальника відділення поліції, зазначивши, що з розумінням ставляться до своєї роботи у важкий період в державі під час війни та добровільно погодилися на роботу в КП «ТРО «На хвилі Корсуня» у період форс-мажорних обставин. Вказали, що директор ОСОБА_7 здійснює заходи для залучення коштів на виплату заробітної плати. По мірі надходження коштів виплачує її частинами і працівники не мають з цього приводу претензій до неї, адже повністю ознайомлені з важким матеріальним становищем підприємства, бо діяльність ведеться відкрито і прозоро. Крім того, власну матеріальну допомогу, яку директор отримувала від НСЖУ та міжнародних організацій вона розділила з колективом. Тому з урахуванням указаного працівники підприємства просили не притягувати ОСОБА_7 до відповідальності.

Матеріали справи містять доданий скаржником розроблений директоркою КП «ТРО «На хвилі Корсуня» ОСОБА_7 проєкт рішення сорок другої позачергової сесії 8 скликання Корсунь-Шевченківської міської ради «Про внесення змін до рішення Корсунь-Шевченківської міської ради від 18.02.2022 № 26-44/VІІІ «Про затвердження програми фінансової підтримки Комунального підприємства «Телерадіоорганізація «На хвилі Корсуня» Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області на 2022-2024 роки» у п. 2 пояснювальної записки вказано, що у програмі передбачаються кошти на покриття заборгованості із зарплати за 2022 рік працівникам КП «ТРО «На хвилі Корсуня» у розмірі 300 тис. грн.

Скаржник у судовому засіданні повідомив, що даний проект депутатським корпусом не був підтриманий.

Відмовляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що заява ОСОБА_6 не містить відомостей, які б вказували на те, що директорка КП «ТРО «На хвилях Корсуня» ОСОБА_7 безпідставно не виплачує заробітну плату. Свідчення членів колективу та наявність розробленого директоркою проєкту рішення Корсунь-Шевченківської міської ради «Про внесення змін до рішення Корсунь-Шевченківської міської ради від 18.02.2022 № 26-44/VІІІ «Про затвердження програми фінансової підтримки Комунального підприємства «Телерадіоорганізація «На хвилі Корсуня» Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області на 2022-2024 роки» свідчить про вчинення нею дій, направлених на те, щоб віднайти фінансові ресурси для погашення заборгованості. Крім того, матеріали перевірки не містять доказів того, що така заборгованість виникла від умисних дій ОСОБА_7 , а члени трудового колективу такий умисел заперечують.

Однак, на думку колегії судді, слідчий суддя необґрунтовано відмовив у задоволенні скарги, при цьому підкреслюючи, що заява скаржника не місить відомостей про безпідставну невиплату заробітної плати та відсутність умисних дій ОСОБА_7 .

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Такий висновок відповідає і рішенню Конституційного Суду України у справі №3-180/2018(1644/18) за конституційною скаргою від 17.06.2020 року, згідно п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань таза наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

З матеріалів провадження видно, що ОСОБА_6 як депутат місцевої ради звертався до першого заступника керівника Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 та до начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_9 з депутатським зверненням. Вказавши, що 28.02.2023 під час пленарного засідання 42-ї позачергової сесії Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання йому стало відомо про можливе вчинення кримінального правопорушення директором КП «ТРО «На хвилі Корсуня» ОСОБА_7 . Тому він подав першому заступнику керівника Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 та начальнику Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_9 депутатське звернення, у якому вказав конкретну особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, з попередньою кваліфікацію кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 175 КК України.

У даній справі слідчий суддя фактично, зробив висновок про відсутність у діях ОСОБА_7 складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 175 КК України, перебравши на себе повноваження органу досудового розслідування, який зобов`язаний був здійснити перевірку депутатського звернення ОСОБА_6 та прийняти відповідне процесуальне рішення, чого зроблено не було.

Також слідчий суддя не звернув уваги на те , що відповідно до статті 12 Закону України «Про звернення громадян» дія цього Закону не поширюється на порядок розгляду заяв і скарг громадян, встановлений кримінальним процесуальним законодавством, отже скаржнику неправомірно правоохоронним органами було надано відповідь в рамках даного Закону.

Апеляційний суд зауважує, що перевірка заяви/звернення повинна проводитись в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР. За відсутності ознак складу кримінального правопорушення, посадова особа органу досудового розслідування може винести постанову про закриття кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Слідчий суддя не дав належної оцінки факту бездіяльності уповноважених осіб Відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання звернення ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення. Не проаналізував обставини та мотиви, з яких орган досудового розслідування розглянув звернення про вчинення кримінального правопорушення без внесення до ЄРДР, натомість зробив висновок, що заява скаржника не містить відомостей безпідставної невиплати заробітної плати директоркою КП «ТРО «На хвилі Корсуня», а матеріали перевірки не містять доказів, що заборгованість виникла внаслідок її умисних дій.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням в нової ухвали про задоволення скарги.

Керуючись ст.ст. 303, 405, 407, 409, 422 КПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу ОСОБА_6 - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 31.03.2023 - скасувати.

Скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - задовольнити.

Зобов`язати службових осіб ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення, про що вказано у депутатському зверненні депутата Корсунь-Шевченківської міської ради восьмого скликання ОСОБА_6 від 14.03.2023, та надати ОСОБА_6 , як заявнику, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді