Справа № 289/2600/21
Номер провадження 1-кп/289/20/23
УХВАЛА

31.01.2023 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 152, ч. 2 ст. 156 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Радомишльського районного суду Житомирської області перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Прокурор в судовому засіданні звернулась до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме він знаходячись на волі може переховуватися від суду, так як обвинувачується у вчинені тяжкого та особливо тяжкого злочинів, може вплинути на потерпілу, свідків, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений та захисник просили змінити ОСОБА_4 запобіжний захід з триманням під вартою на домашній арешт, оскільки останній має постійне місце проживання, зобов`язується з`являтися в судові засідання, не чинитиме вплив на потерпілу.

Заслухавши думку учасників судового процесу, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. В ч. 2 цієї статті встановлено, що вирішення питань судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 Кодексу. Зокрема, у ст. 199 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про можливість продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, судом має бути перевірено, чи наявні обставини, які свідчать про те, що заявлений при обранні такого запобіжного заходу ризик не зменшився або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

За приписами ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, або іншим чином впливати на дієвість кримінального провадження.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується зокрема тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди.

Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 08.10.2021 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який в подальшому неодноразово продовжено судом по 04.02.2023 включно, однак станом на 31.01.2023 кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду.

Суд бере до уваги те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 152, ч. 2 ст. 156 КК України, які згідно ст. 12 КК України відносяться до тяжких та особливо тяжких злочинів, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років та від 5 до 8 років відповідно, обвинувачений не є особою похилого віку та за станом здоров`я не потребує стаціонарного лікування, у разі зміни запобіжного заходу на інший, не пов`язаний з триманням під вартою обвинувачений може проживати або ж спілкуватись із неповнолітньою потерпілою, яка є його дочкою, а тому може здійснювати на неї вплив.

Водночас, враховуючи вище викладене та думку прокурора, дані про обвинуваченого, а також виходячи з необхідності забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, можливості переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, суд дійшов висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам і вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому обрано правильно, з урахуванням тяжкості покарання, яке загрожує обвинуваченому в разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованих злочинів, даних про його особу та не встановлення судом обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному запобіжному заході відпала.

Таким чином, судом встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. А тому застосування до обвинуваченого запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою є найбільш доцільним на даному етапі судового провадження, більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого. Тому клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу на домашній арешт задоволенню не підлягає.

Водночас, суд роз`яснює обвинуваченому ОСОБА_4 про можливість внесення застави, у визначеному ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 06 січня 2022 року, після сплати якої він буде звільнений з-під варти та вважатиметься таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 331, 371, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме по 31.03.2023 включно.

У задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відмовити.

Копію даної ухвали направити до Державної установи «Житомирська установа виконання покарань (№8)» для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1