УХВАЛА

про арешт майна

28 листопада 2022 рокум. Рівне

Слідча суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий, у рамках кримінального провадження №0001395 від 05.08.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.289 КК України, звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором відділу Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у якому просить накласти арешт на 1/5 частку квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Своє клопотання обґрунтовує тим, що 23.07.2022 року близько 11:00 години, ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу будинку №109Г по вул. Князя Володимира в м. Рівне, маючи умисел на незаконне заволодіння транспортним засобом, діючи з корисливих мотивів, повторно, шляхом обману та зловживання довірою ОСОБА_6 , під приводом здійснення платного користування, незаконно заволодів, належним на праві власності ОСОБА_7 , автомобілем марки «SKODA OCTAVIA», номер кузова: НОМЕР_1 , 2011 року випуску, чорного кольору, номерний знак НОМЕР_2 , вартістю 471 740,00 грн, що у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, після чого 24.07.2022 року,діючи всупереч волі власниці ОСОБА_7 та користувача ОСОБА_6 , розпорядився вказаним автомобілем, шляхом передачі ОСОБА_8 , як заставне майно, чим завдав потерпілій ОСОБА_7 майнової шкоди у вказаному розмірі.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав викладених в ньому, просив його задоволити.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна клопотання слідчого розглядається без повідомлення власника майна.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно із ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходом забезпечення кримінального провадження, в тому числі, є арешт майна.

Відповідно до п. 8 глави 2.6. «Арешт майна» Узагальнення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження арешт може бути накладено на: нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права; майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що що слідчим Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0001395 від 05.08.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до статей 94, 132, 173 КПК України при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального правопорушення, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого (прокурора), який звертається з проханням про арешт майна, оскільки згідно зі статтею Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з частиною першою статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

У випадку, передбаченому п. п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку про задоволення клопотання про накладення арешту на 1/5 частку квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 250, яка зареєстрована за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є підозрюваним у кримінальному провадженні №0001395 від 05.08.2022 за ч.3 ст.289 КК України, шляхом заборони права на відчуження та розпорядження цим майном, оскільки незастосування такого заходу забезпечення може призвести до приховування, зникнення цього майна.

Враховуючи викладене, санкцію передбаченою ч.3 ст.289 КК України, що передбачає конфіскацію, як вид покарання, слідчий суддя з урахуванням п.п.3 ч.2 ст.170 КПК України приходить до висновку про задоволення клопотання, з метою забезпечення конфіскації майна, як можливого призначення виду покарання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173,395 КПК України, слідча суддя, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на 1/5 частку квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 250, яка зареєстрована за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є підозрюваним у кримінальному провадженні №0001395 від 05.08.2022 за ч.3 ст.289 КК України.

Заборонити підозрюваному та суб`єктами реєстраційних дій здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо вказаного нерухомого майна (реєстрацію, перереєстрацію), здійснювати будь-які дії щодо відчуження вказаного нерухомого майна до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя Оксана КРИЖОВА