Справа № 750/6727/22
Провадження № 1-кс/750/55/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 січня 2023 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Чернігова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Чернігівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області ОСОБА_4 , внесене в кримінальному проваджені №0002946 від 17.06.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч. 3 ст. 307 КК України, відносно :

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Чернігова, громадянина України, не працюючого, не одруженого, з середньо- спеціальною освітою, на утриманні малолітніх дітей не маючого, раніше судимого: - 25.07.2022 Деснянським районним судом м. Чернігова за ч. 4 ст.185 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75, 76 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 3 роки, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

До слідчого судді Деснянського районного суду м. Чернігова надійшло клопотання слідчого ЧРУП ГУНП в Чернігівській області, погоджене прокурором Чернігівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний і суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і свідомо бажаючи настання таких наслідків, за попередньою змовою з ОСОБА_7 придбали два полімерні пакетики з порошкоподібною речовиною, які в подальшому, до 08.08.2022 незаконно зберігали при собі з метою їх збуту, за попередньою змовою групою осіб.

08.08.2022 о 20 год 43 хв. ОСОБА_6 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , діючи умисно, перебуваючи на ділянці місцевості поблизу СТО «АТЛ», що по вул. Кримській, 1 в м. Чернігові, з метою збуту психотропних речовин, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний і суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і свідомо бажаючи настання таких, незаконно збули за грошові кошти в сумі 1200 (одна тисяча двісті) гривень ОСОБА_8 , який був залучений для оперативної закупівлі психотропних речовин в якості покупця, два полімерні пакетики з порошкоподібною речовиною, яка відповідно висновку експерта № СЕ-19/125-22/5421-НЗПРАП від 23.08.2022 містить у своєму складі психотропну речовину - амфетамін, загальною масою 1,1825 г.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали доводи клопотання та з огляду на тяжкість покарання, обґрунтованість підозри, а також обставини кримінального провадження та наявність ризиків передбачених ч.1 ст.177 КПК, особу підозрюваного, наполягали на застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник висловила позицію щодо необґрунтованості клопотання, зазначивши, що ризики, визначені прокурором та слідчим, є недоведеними. Захисник звернула увагу, що злочин вчинено у серпні 2022 року, пройшло пів року, жодних противних дій підозрюваним не вчинено. Підозрюваний проживає з батьками, з`являється за викликами прокурора та слідчого. Під час обшуку за місцем проживання наркотичних засобів не було виявлено. Дійсно, наразі підозрюваний знаходиться на іспитовому строку по вироку суду, проте обставина вчинення ним нового злочину повинна враховуватися під час виконання вироку суду. Підозрюваний не може вчинити вплив на свідка, оскільки останній є легендованою особою, всі його дані змінені. НЕ погоджується захисник також із розміром застави, про який зазначено в клопотанні, наполягаючи на тому, що такий розмір є завідомо непомірним для підозрюваного. Просила обрати стосовно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Підозрюваний із думкою захисника погодився. Вказав, що не має намір переховуватися та вчиняти інші злочини. Неофіційно працює вантажником, разів 4-5 на місяць, дохід становить 5 000 грн в місяць. Наразі відновлює прострочений паспорт і бажає офіційно працевлаштуватися.

Вивчивши клопотання, вислухавши надані пояснення, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчим суддею встановлено наступні обставини.

Як вбачається з наданих матеріалів 17.06.2022 до ЄРДР були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, що підтверджується витягом з кримінального провадження №0002946.

Як слідує з клопотання та доданих матеріалів ОСОБА_6 в порядку ст.208 КПК України не затримувався.

30.11.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні, придбанні, зберіганні з метою збуту, а також незаконному збуті психотропної речовини, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.

Підозрюваний ОСОБА_6 станом на 27.12.2022 не надає свідчення, щодо обставин вчинення ним кримінального правопорушення.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_6 , органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано, докази, які були досліджені в судовому засіданні під час розгляду клопотання, а саме: протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки відносно ОСОБА_6 від 31.08.2022, протокол огляду грошей та інших речей від 08.08.2022; протокол огляду покупця та вручення грошей від 08.08.2022; протокол огляду місця події від 08.08.2022.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В судовому засіданні встановлено, що подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за вчинення якого передбачено покарання, у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна, та яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, підтверджується матеріалами, доданими до клопотання, які були досліджені в судовому засіданні.

На вказаній стадії процесу слідчий суддя позбавлений можливості аналізувати матеріали кримінального провадження та добуті органом досудового розслідування докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що підозра ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, є обґрунтованою.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_6 у інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміновані йому злочини при зазначених у клопотанні обставинах.

Розглядаючи дані ризики, а також наведене прокурором у судовому засіданні обґрунтування слідчий суддя виходить з того, що прокурором в обґрунтування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України не наведено жодних відомостей, як і не надано жодних доказів їх існування, ухилення особи від явки до органу досудового слідства, прокурора за першим викликом, намагання переховування від органів досудового розслідування. Доказів цього слідчому судді не надано.

Окрім того, ОСОБА_6 в порядку ст.208 КПК України не затримувався, за викликом до суду з`явився. Доказів того, що він намагався втекти, переховувався, ухилявся від явки, також не надано.

Посилання на ймовірне існування таких ризиків слідчим суддею не може бути узято до уваги, як і тяжкість покарання сама по собі. Так, в розумінні рішень ЕСПЛ у справах «Becciev v. Moldova», «Свершов проти України», «Єлоєв проти України») неодноразово наголошувалось, що тяжкість злочину, в якому обґрунтовано підозрюється особа, має суттєве значення, однак не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою. Крім того, слідчий суддя вважає доречним взяти до уваги пункт 21 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Подвезько проти України» (Заява № 74297/11), де суд також встановлював, що пункт 3 статті 5 Конвенції вимагає надання переконливого обґрунтування органами влади будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки коротким він є. Аргументи «за» і «проти» звільнення (з-під варти), включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), але мають підтверджуватися фактичними даними. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (див. рішення від 4 жовтня 2005 року у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03, пункти 56 і 59, з подальшими посиланнями).

Наведена позиція Європейського суду з прав людини свідчить про те, що взагалі будь-які ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними. Отже, сама по собі тяжкість покарання ще не свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, на думку слідчого судді, без надання прокурором інших фактичних даних, такий ризик відсутній.

Не є доведеним і ризик, передбачений п. 2 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки з 08.08.2022 ОСОБА_6 має змогу вільно пересуватися містом, з часу викриття його правоохоронним органами пройшов тривалий час.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик впливу на свідка, оскільки такий ризик продовжує існувати, аж до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідка та дослідження їх судом.

Слідчий суддя вважає доведеним існування ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто ризику того, що підозрюваний може вчинити інше аналогічне кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється. Так, про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_6 певний період часу, займався злочинною діяльністю, мав змогу відмовитись від вчинення злочинних дій, але не зробив цього, тому може вчинити інші аналогічні кримінальні правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.

Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя також враховує майновий стан та особу підозрюваного, а саме те, що ОСОБА_6 має зареєстроване постійне місце проживання, де мешкає тривалий час з батьками, що свідчить про наявність у нього більш-менш стійких соціальних зв`язків.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

На думку слідчого судді, з урахуванням наявності соціальних зв`язків підозрюваного, його віку, стану здоров`я, застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в даному випадку є не виправданим та занадто суворим, а отже не є необхідним. Достатнім для запобігання вищевказаним ризикам запобіжним заходом, з урахуванням відсутності даних щодо офіційного працевлаштування, буде цілодобовий домашній арешт підозрюваного за місцем його проживання без застосування електронного засобу контролю, що забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, усуне наявні ризики.

При цьому клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на думку слідчого судді, слід залишити без задоволення, адже суд застосовує інший запобіжний захід, ніж той, про застосування якого просить слідчий.

Керуючись ст. 7, 131, 132, 176-178, 182-183, 186, 193-194, 196-197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання слідчого - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_6 цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, за винятком отримання екстреної медичної допомоги.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 :

1) прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора, слідчого, який здійснюватиме досудове розслідування;

2) не відлучатися із міста Чернігова без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, роботи чи навчання,

4) утримуватися від спілкування із ОСОБА_7 .

Ухвала діє до 26 лютого 2023 року включно, але не довше строку досудового розслідування, та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити начальнику органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, на якого покласти контроль за поведінкою підозрюваного ОСОБА_6 під час дії відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Копію ухвали вручити прокурору для контролю, підозрюваному, захиснику.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 03.01.2023 о 13 год 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1