У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2022 р. м. Кобеляки

Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_2 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кобеляки клопотання начальника Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію у кримінальному провадженні № 0000258 від 24.12.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

Встановив:

Начальник Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_2 звернувся до Кобеляцького районного суду Полтавської області з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000258 від 24.12.2022 за ознаками ч. 1 ст. 249 КК України, в якому зазначає що 24.12.2022 в акваторії Кам`янського водосховища, в межах РЛП «Нижньоворсклянський», неподалік с. Орлик Полтавського району Полтавської області затримано двох невідомих осіб, які за допомогою заборонених знарядь лову жиляних сіток, незаконно займалися рибним добувним промислом.

За цим фактом 24.12.2022 розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000258 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

На місце події була направлена слідчо-оперативна група з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального правопорушення та вилучення речових доказів.

24 грудня 2022 року дізнавачем сектору дізнання ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 проведено огляд місця події, в результаті якого встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_2 , за допомогою човна «Прогрес 4 ЯПО 0338», з двигуном "Yamaha 40" та жиляних сіток в кількості 11 шт. з однаковими параметрами: довжина 65 м, висота 2 м, вічко сіткового полотна 50х50 мм, з бирками, а саме: ПО 00062977, ПО 00062939, ПО 00062958, ПО 00062954, ПО 00062974, ПО 00062973, ПО 00062953, ПО 00062930, три жиляні сітки без бирок, незаконно займалися рибним добувним промислом в акваторії Кам`янського водосховища, в межах РЛП «Нижньоворсклянський». В результаті чого незаконно добули рибу різних видів та кількості, а саме: карась 316 шт, короп 6 шт, плітка 12 шт, плоскирка 1 шт, лин 3 шт, щука 20 шт, загальною вагою 145,6 кг. Під час огляду також було виявлено два металевих весла, червоний бак з речовиною, металеві якоря в кількості 5 шт та журнал обліку вилучених водних біоресурсів № 3.

24 грудня 2022 року вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню, згідно розписки була передана на зберігання старшому державному інспектору з охорони навколишнього середовища ДЕІЦО ОСОБА_8 , який в свою чергу передав ФОП « ОСОБА_9 », з яким укладено договір, для її реалізації.

Човен "Прогрес 4 ЯПО 0338" з двома металевими веслами, жиляні сітки в кількості 11 шт з однаковими параметрами: довжина 65 м, висота 2 м, вічко сіткового полотна 50х50 мм, з бирками, а саме: ПО 00062977, ПО 00062939, ПО 00062958, ПО 00062954, ПО 00062974, ПО 00062973, ПО 00062953, ПО 00062930, три жиляні сітки без бирок, двигун "Yamaha 40", червоний бак з речовиною, металеві якоря в кількості 5 шт, передано на зберігання до камери схову відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Журнал обліку вилучених водних біоресурсів № 3, залишено при матеріалах кримінального провадження.

24 грудня 2022 року дізнавачем сектору дізнання відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенант поліції ОСОБА_5 винесено постанову про визнання вказаних предметів речовими доказами у цьому кримінальному провадженні.

Посилаючись на те, що вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, прокурор вважає, що вона відповідає критеріям, зазначеним у п.4 ч.2 ст. 167 КПК України.

Також прокурор зазначає, що вилучений під час огляду місця події вищезгадані човен з металевими веслами та двигун є засобами зайняття незаконним рибним промислом.

Враховуючи викладене, оскільки на думку ініціатора клопотання вказане майно є важливими речовими доказами та предметом кримінального проступку, а їх повернення власнику може негативно вплинути на їх збереження, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів прокурор прохає накласти арешт на жиляні сітки в кількості 11 шт. з однаковими параметрами: довжина 65 м, висота 2 м, вічко сіткового полотна 50х50 мм, з бирками, а саме: ПО 00062977, ПО 00062939, ПО 00062958, ПО 00062954, ПО 00062974, ПО 00062973, ПО 00062953, ПО 00062930, три жиляні сітки без бирок, човен "Прогрес 4 ЯПО 0338" з двома металевими веслами, двигун "Yamaha 40", червоний бак з речовиною, металеві якоря в кількості 5 шт, та залишити їх на зберіганні у камері схову ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області; накласти арешт на журнал обліку вилучених водних біоресурсів № 3 та залишити його на зберіганні при матеріалах кримінального провадження; дозволити реалізацію ФОП " ОСОБА_9 " свіжовиловленої риби, а саме: карась - 316 шт, короп - 6 шт, плітка - 12 шт, плоскирка - 1 шт, лин - 3 шт, щука - 20 шт, загальною вагою 145,6 кг, кошти від реалізації риби перерахувати в дохід держави.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав із зазначених у ньому підстав.

Володільці майна, у яких воно було вилучено, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися, повідомлені про дату, час і місце розгляду клопотання.

Власник майна ФОП ОСОБА_10 у судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд клопотання у його відсутності, прохав відмовити у задоволенні клопотання.

Представник власника майна ФОП ОСОБА_10 - адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні прохала, посилаючись на релевантну практику Європейського суду з прав людини, у задоволенні клопотання відмовити. Вказувала на розбіжності у переліку виявленого, вилученого, переданого ФОП " ОСОБА_9 " майна та майна, щодо якого заявлено клопотання. Також посилалася на те, що ФОП " ОСОБА_10 " здійснює господарську діяльність, у тому числі, на території РЛП "Нижньоворсклянський", на законних підставах, а накладення арешту на заявлене у клопотанні майно буде не співрозмірним інтересам кримінального провадження та власника цього майна й перешкодить його законній господарській діяльності.

Заслухавши думку учасників справи, розглянувши доводи клопотання й надані сторонами докази, вважаю, що клопотання слід задовольнити частково.

Відповідно до витягу з ЄРДР, 24.12.2022 працівниками сектору водної поліції Кременчуцького РУП в акваторії Кам`янського водосховища в межах РЛП "Нижньоворсклянський" неподалік с. Орлик Полтавського району Полтавської області виявлено факт незаконного рибного добувного промислу забороненим знаряддям лову, що попередньо кваліфіковано за ч.1 ст. 249 КК України.

В ході огляду місця події, дізнавачем сектору дізнання відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 виявлено риболовні жиляні сітки в кількості 11 штук, човен "Прогрес 4 ЯПО 0338" з двома металевими веслами, двигун "Yamaha 40", червоний бак з речовиною, металеві якоря в кількості 5 шт, та свіжовиловлена риба.

Постановою дізнавача від 24 грудня 2022 року визнано речовими доказами у цьому кримінальному провадженні:

Як з доданих до клопотання матеріалів, так і з пояснень прокурора та представника власника майна вбачається, що у цьому випадку можуть мати місце ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, позаяк слід звернути увагу на таке.

Ніхто з учасників справи не оспорював існування законних підстав для діяльності ФОП ОСОБА_10 при здійсненні промислового вилову риби. Разом з тим, місце події є однією із обставин, яка підлягає встановленню під час досудового розслідування. Посилаючись на те, що ФОП ОСОБА_10 має дозвіл на здійснення господарської діяльності на території РЛП "Нижньоворсклянський", представник власника майна замовчувала про існування визначених меж для здійснення такої діяльності, які чітко визначені у доданому до заяви ФОП ОСОБА_10 витягу з протоколу постійної комісії районної ради з питань аграрної політики, земельних відносин, екології та раціонального природокористування від 11.07.2017. Разом з тим, надані слідчому судді документи самі по собі не підтверджують факт здійснення промислового вилову риби у дозволеній акваторії та не дають можливості встановити, чи було виявлено промисловий лов риби у межах вказаної зони, чи не змінювалися відповідні дозволи тощо, а тому наразі відсутні підстави стверджувати, що лов здійснювався у межах, визначених для законної господарської діяльності, і ці відомості мають бути перевірені під час досудового розслідування як обставина, яка може вказувати на вчинення кримінального проступку чи спростовувати його скоєння.

Даючи оцінку клопотанню про арешт майна та надання дозволу на його продаж, слідчий суддя зважає на таке.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як вбачається з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ст. 98 КПК України визначеною, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Також необхідність арешту майна є можливим лише у разі наявності обставин визначених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, відповідно до якого завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч.2 ст.170 КПК України);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 КПК України);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 КПК України);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Стосовно майна, щодо якого прокурор прохає накласти арешт (усе вилучене майно, окрім свіжовиловленої риби), слідчий суддя робить такі висновки.

Прокурором та ФОП ОСОБА_10 надані документи на підтвердження права власності на човен "Прогрес 4 ЯПО 0338" за ФОП ОСОБА_10 .

Двигун "Yamaha 40", два металеві весла, бак червоного кольору з речовиною та металеві якорі у кількості 5 шт є обладнанням, призначеним для експлуатації риболовецького човна та право власності ФОП ОСОБА_10 на них хоча й не підтверджувалося окремими документами, сторонами розглядалося як неоспорюване.

Водночас ФОП ОСОБА_10 надані копії додатків до журналів обліку вилучених водних біоресурсів № 2 від 28.06.2022 та № 3 від 28.06.2022, у яких містяться перелік та параметри знарядь лову, їх кількість та номери бирок для маркування знарядь лову, серед яких є й номери, вказані прокурором у клопотанні.

Таким чином, власник вказаного майна є визначеним та володіє ним на законних підставах.

Прокурором вказане майно зазначено знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а клопотання мотивується необхідністю його збереження, однак жодних доводів щодо можливості його знищення, приховання тощо цього майна клопотання не містить, а обґрунтування вказаних обставин зведено до формулювання "їх повернення власнику може негативно вплинути на їх збереження".

Сам по собі факт наявності постанови про визнання речового доказу з цього питання не є ключовим фактором, адже спираючись на зміст норми ч. 3 ст. 170 КПК України, при вирішенні питання про накладення арешту на майно з підстави збереження речових доказів, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, при цьому висновки слідчого судді не залежать від наявності у кримінальному провадженні постанови про визнання вказаного майна речовим доказом.

Враховуючи викладені вище міркування щодо наявності підстав вважати можливим вчинення кримінального правопорушення, слід визнати, що наразі існують об`єктивні підстави вважати, що вказане майно дійсно може бути знаряддям вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КПК України, а тому визнання його речовими доказами має законні підстави.

Разом з тим, слід визнати, що прокурором у поданому клопотанні взагалі не обґрунтована неможливість збереження цих речових у інший спосіб, аніж позбавлення власника права не лише відчужувати чи розпоряджатися цим майном, але й користуватися ним (хоча власник цього майна здійснює його використання маючи законні підстави для провадження відповідної господарської діяльності), позаяк у клопотанні не зазначено жодних обставин на підтвердження того, що повернення вказаного майна може призвести до його втрати. Водночас, наявність права відчужувати та розпоряджатися майном, що безпосередньо передбачає право його власника знищити чи перетворити це майно, може свідчити про існування такого ризику, а тому арешт на вказане майно з метою його збереження доцільно задовольнити частково, встановивши саме такі обмеження та надавши дозвіл на користування цим майном, що буде найменш обтяжливою для власника формою забезпечення кримінального провадження та не створюватиме істотних перешкод для ведення ним законної господарської діяльності.

Разом з тим, під час огляду виявлено три жиляні сітки без бирок, тобто, законність їх походження й використання є недоведеною, а тому наразі їх слід вважати забороненим знаряддям лову, власник яких не встановлений, яке підлягає арешту із переданням їх на зберігання до камери схову речових доказів.

Що стосується клопотання в частині надання дозволу на реалізацію свіжовиловленої риби слідчий суддя зауважує таке.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Питання про арешт вказаного речового доказу прокурором ані у клопотанні, ані під час його розгляду слідчим суддею не порушувалося.

Таким чином, оскільки клопотання ані слідчим, ані прокурором щодо свіжовиловленої риби не було подане, вказане майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Окрім того слід зауважити, що відповідно до протоколу огляду, у сітках виявлено свіжовиловлену рибу:

- карась у кількості 73 шт (сітки 1 і 2) + 92 шт (сітки 3 і 4) + 15 (сітки 5 і 6) + 5 шт (сітки 7 і 8) + 40 шт (сітки 9 і 10) +91 шт (сітка 11), а всього - 316 шт;

- короп у кількості 1 шт (сітки 1 і 2) + 4 шт (сітки 3 і 4) + 1 шт (сітки 5 і 6), а всього - 6 шт;

- плітка у кількості 6 шт (сітки 1 і 2) + 4 шт (сітки 3 і 4) + 1 шт (сітки 7 і 8), а всього - 11 шт;

- плоскирка у кількості 1 шт (сітки 1 і 2) + 1 шт (сітка 11), а всього - 2 шт;

- щука у кількості 4 шт (сітки 1 і 2) + 9 шт (сітки 3 і 4) + 1 шт (сітки 7 і 8) + 2 шт (сітки 9 і 10) + 2 шт (сітка 11), а всього - 18 шт;

- лин у кількості 3 шт (сітка 11), а всього - 3 шт.

У подальшому в протоколі огляду зазначено про виявлення під час огляду свіжовиловленої риби у остаточній кількості: карась у кількості 316 шт, короп у кількості 6 шт, плітка у кількості 12 шт (що не відповідає вказаному вище - 11 шт), плоскирка у кількості 1 шт (що не відповідає вказаному вище 2 шт), лин у кількості 3 шт, щука у кількості 20 шт (що не відповідає вказаному вище 18 шт), загальною вагою 145,6 кг.

Речовим доказом у цьому кримінальному провадженні визнано свіжовиловлену рибу карась 316 шт, короп 6 шт, плоскирка 1 шт, лин 3 шт, щука 20 шт, загальною вагою 145,6 кг, яку передано на зберігання старшому державному інспектору з охорони навколишнього середовища ДЕІЦО ОСОБА_8 .

Інспектором ОСОБА_8 під розписку отримано від працівників поліції свіжовиловлену рибу, а саме: карась 316 шт, короп 6 шт, плітка 12 шт, плоскирка 1 шт, лин 3 шт, щука 20 шт, для подальшої реалізації ФОП ОСОБА_9 та перерахування виручених коштів в державу.

До ФОП ОСОБА_9 відповідно до накладної ДЕІЦО від 24.12.2022 без номеру передано на зберігання на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 003057 до рішення суду: карась 316 шт, короп 6 шт, плоскирка 1 шт, лин 3 шт, щука 20 шт, загальною вагою 145,6 кг.

Таким чином, слід вважати доведеною видово-кількісну характеристику свіжовиловленої риби, яка підлягає поверненню власнику: визначену постановою про визнання її речовим доказом, як таку, що відповідає остаточним підрахункам виявленого під час огляду майна.

Водночас, позаяк це майно підлягає поверненню власнику на підставі закону, надання дозволу на його реалізацію унеможливить виконання вимог Кримінального процесуального кодексу України та призведе до безпідставного порушення прав власника щодо майна, заборона на користування, розпорядження чи відчуження на яке йому не встановлювалася.

Керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

Постановив:

Клопотання начальника Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію у кримінальному провадженні № 0000258 від 24.12.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, - задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом тимчасового, до скасування у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку, позбавлення права на відчуження та розпорядження щодо майна, яке було вилучено під час огляду місця події 24 грудня 2022 року, передавши його на зберігання без позбавлення права на користування власнику - ФОП ОСОБА_10 , а саме:

- жиляні сітки в кількості 8 штук з однаковими параметрами: довжна - 65 м, висота - 2 м, вічко сіткового полотна - 50х50 мм, з бирками ПО 00062977, ПО 00062939, ПО 00062958, ПО 00062954, ПО 00062974, ПО 00062973, ПО 00062953, ПО 00062930;

- човен "Прогрес 4 ЯПО 0338" з двома металевими веслами;

- двигун "Yamaha 40";

- червоний бак з речовиною;

- металеві якоря в кількості 5 штук;

- журнал обліку вилучених водних біоресурсів № 3.

Роз`яснити, що сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Накласти арешт шляхом тимчасового, до скасування у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку, позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування щодо майна, яке було вилучено під час огляду місця події 24 грудня 2022 року, передавши його на зберігання до камери зберігання речових доказів відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області за адресою м. Кобеляки, вул. Шевченка, 17, а саме: 3 жиляні сітки без бирок з однаковими параметрами: довжна - 65 м, висота - 2 м, вічко сіткового полотна - 50х50 мм.

У задоволенні клопотання в іншій частині - відмовити.

Виконання ухвали доручити начальнику Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_2 .

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду.

Резолютивна частина ухвали проголошена 28 грудня 2022 року.

Повний текст ухвали складено і проголошено 29 грудня 2022 року.

Слідчий суддя