Дата документу 15.11.2022Справа № 554/7079/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.11.2022 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Полтаві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві ОСОБА_2 про накладення арешту на майно,

встановила:

слідчий звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на майно, посилаючись на те, що слідчими першого слідчого відділу (з дислокацією в місті Полтаві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000055, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 364 КК України.

10.11.2022 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 364 КК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України слідчий, прокурор у кримінальному провадженні повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Як встановлено досудовим розслідуванням, у приватній власності підозрюваного ОСОБА_3 перебуває Ѕ частки трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна: 224.

Враховуючи викладене, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно у кримінальному провадженні.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування,
пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Враховуючи вищевикладене, з метою недопущення зникнення, втрати, пошкодження, приховування чи перетворення матеріальних об`єктів або настання інших наслідків, які можуть перешкодити всебічному, повному і неупередженому дослідженню обставин кримінального провадження, для забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, слідчий просив задовольнити клопотання.
У судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Розглянувши клопотання по суті поставлених вимог, перевіривши надані до клопотання матеріали кримінального провадження та дослідивши докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому

пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту, вказаного в клопотаннях сторони обвинувачення майна, враховує можливість використання його з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, наслідки арешту майна, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170, 172, 173, 376 КПК України, слідчий суддя

ухвалила:

клопотання слідчого - задовольнити.

Накласти арешт шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження на наступне майно: Ѕ частки трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна: 224, яка на праві приватної власності належить підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Контроль за виконанням покласти на слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Полтаві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві ОСОБА_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1