Справа № 712/417/23
Провадження № 1-кс/712/255/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 січня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваної ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся слідчий СВ Черкаського РУ поліції Головного управління Національної поліції України в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191КК України, в розмірі 214 720 гривень.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 в порядку ст. 194 КПК України, з метою контролю належної процесуальної поведінки, наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого СВ Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , прокурора Черкаської окружної прокурати ОСОБА_3 за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі Черкаської області, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утриматись від спілкування зі свідками ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .

Клопотання мотивує тим, що встановлено, що ОСОБА_4 умисно, з корисливих мотивів, в період часу з 24.04.2019 по 23.12.2020, перебуваючи в м. Черкаси, більш точний час у ході досудового розслідування не встановлено, за попередньою змовою, шляхом надання засобів сприяв ОСОБА_16 , шляхом зловживання останньою, як службовою особою, своїм службовим становищем, у привласненні та розтраті бюджетних коштів, виділених КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» Черкаською міською радою та Національною службою здоров`я України (НСЗУ) для оплати заробітної плати, в загальній сумі 568 912,50 гривень за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 офіційно не працюючи в КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», діючи умисно з корисливих мотивів, за невстановлених слідством обставин, але не пізніше24.04.2019 вступив у змову з ОСОБА_16 , яка на той час працювала заступником головного бухгалтера, тобто була службовою особою, КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» та мала доступ до банківського рахунку КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка», оскільки електронні ключі доступу до додатків «Приват24» та « ІНФОРМАЦІЯ_2 » КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» знаходились на робочому комп`ютері ОСОБА_16 (системний блок до персонального комп`ютера, що має інвентаризаційний номер 101460022 та обліковується в бухгалтерському обліку за такими характеристиками: корпус VINGA, центральний процесор - Asus H110M-K DualCoreIntelPremium G4400 3300 Mhz, ОЗП ємністю 8 Gb, стандарт DDR4; накопичувач Samsung SSD SCSI DiskDevise ємністю 238 Gb) у її робочому кабінеті за адресою: м. Черкаси, вул. Чорновола, 9, отримавши паролі доступу від директора КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» ОСОБА_7 , з метою привласнення та розтрати нею на користь ОСОБА_4 шляхом зловживання ОСОБА_16 , як службовою особою, своїм службовим становищем бюджетних коштів,виділених КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» Черкаською міською радою та Національною службою здоров`я України (НСЗУ) для оплати заробітної плати, та при цьому маскування злочинної діяльності і надання їй вигляду законної.

ОСОБА_4 діючи на виконання досягнутої раніше злочинної домовленості з ОСОБА_16 , з метою надання засобів для перерахування коштів, тобто виступаючи пособником, маючи відкритий в АТ КБ «Приватбанк» картковий рахунок на власне ім`я (номер картки НОМЕР_1 ) передав дані щодо вказаного рахунку ОСОБА_16 для зарахування коштів від КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» в якості заробітної плати, при цьому ОСОБА_4 достовірно знав, що фактично у трудових відносинах з КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» не перебуває та жодної роботи не виконує.

У свою чергу, ОСОБА_16 , діючи на виконання досягнутої раніше злочинної домовленості з ОСОБА_4 , направленої на привласнення та розтрату на користь останнього шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем бюджетних коштів, виділених КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» Черкаською міською радою та Національною службою здоров`я України (НСЗУ) для оплати заробітної плати, маючи несанкціонований доступ до рахунків КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» в період часу з 24.04.2019 по 16.10.2020, достовірно знаючи, що ОСОБА_4 фактично у трудових відносинах з КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» не перебуває та жодної роботи не виконує, здійснила безпідставне перерахування коштів із розрахункових рахунків КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» в АТ «Укрсиббанк» НОМЕР_2 та в АТ КБ «Приватбанк» НОМЕР_3 на картковий рахунок на ім`я ОСОБА_4 (номер картки НОМЕР_1 ), всього на суму 568 912,50 гривень.

При цьому, ОСОБА_4 діючи на виконання досягнутої раніше злочинної домовленості з ОСОБА_16 , направленої на привласнення шляхом зловживання останньою, як службовою особою, своїм службовим становищем бюджетних коштів, виділених КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» Черкаською міською радою та Національною службою здоров`я України (НСЗУ) для оплати заробітної плати діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи безпідставність та незаконність отримання ним в якості заробітної плати від КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» зазначених грошових коштів, у період з 29.05.2019 по 23.12.2020 перерахував з власного карткового рахунку частину сум, отриманих від КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» в якості заробітної плати, на карткові рахунки (№ НОМЕР_4 та № НОМЕР_5 ) відкриті на ім`я ОСОБА_17 в ПАТ КБ «Приватбанк» на загальну суму 78 521,86 гривень.

Разом з тим, відповідно до висновку судової економічної експертизи № 204/205/22-23 від 14.02.2022 документально підтверджено, встановлене за результатами акту ревізії № 04-30/006 від 12.08.2021 за період з 01.03.2018 по 30.06.2021 окремих питань фінансово-господарської діяльності КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» безпідставне перерахування коштів на картковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_4 на загальну суму 568 912,50 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , умисно з корисливих мотивів у період з 24.04.2019 по 23.12.2020 шляхом надання засобів сприяв вчиненню ОСОБА_16 привласнення та розтрати на користь ОСОБА_4 шляхом зловживання останньою, як службовою особою, своїм службовим становищем бюджетних коштів, виділених КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» Черкаською міською радою та Національною службою здоров`я України (НСЗУ)для оплати заробітної плати, на загальну суму 568 912,50 гривень, внаслідок чого КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» завдано збитків на вказану суму, що у 541 раз перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, та є великими розмірами.

09.01.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191 КК України, тобто пособництво у привласненні та розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому у великих розмірах.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: показами ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , матеріалами, отриманими в ході тимчасових доступів в АТ «Укрсиббанк», АТ «Приватбанк», протоколами проведених негласних слідчих дій,висновком експерта № 204/205/22-23 від 14.02.2022, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Законом України «Про державний бюджет на 2023 рік», визначено у 2023 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб 2684 гривень.

Кримінальним процесуальним законом установлено розміри застави, виходячи із тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Відповідно до частини 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто від 53680 до 214720 гривень.

Метою застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду, який обґрунтований тим, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, у зв`язку з цим останній усвідомлюючи суворість покарання, передбаченого за інкриміноване правопорушення, у разі не обрання запобіжного заходу матиме реальну можливість змінити місце проживання, переховуватися від органу досудового розслідування та суду чи виїхати за кордон;

2) ризик можливого незаконного впливу на свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , який обґрунтований тим, що ОСОБА_4 проживає в одному населеному пункті з свідками, у зв`язку з чим він має реальну можливість вчиняти тиск чи іншим чином впливати на них для уникнення кримінальної відповідальності;

3) ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, який обґрунтований тим, що ОСОБА_4 не надав жодних пояснень та показань з приводу кримінального провадження та повідомленої йому підозри, що може також свідчити і про можливі його наміри ввести слідство в оману для ухилення від відповідальності;

На підставі вищевикладеного, з урахуванням завданих кримінальним правопорушенням матеріальних збитків, а також матеріального стану підозрюваного, вважаю за необхідне застосувати запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді застави, оскільки лише такий запобіжний захід належним чином попередить настання перерахованих вище ризиків та забезпечення виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Натомість органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваним, таких як: 1) особисте зобов`язання - оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких обмежень; 2) особиста порука - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків та стосовно ОСОБА_4 не надходило від осіб, які заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків; 3) домашній арешт та тримання під вартою - оскільки вони є більш суворими, так як передбачають обмеження свободи пересування підозрюваної, що на даному етапі розслідування є передчасним.

Беручи до уваги вищевикладене, орган досудового розслідування вважає, що наведені ризики не можуть бути мінімізовані жодним іншим запобіжним заходом, аніж застава.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , та просив суд обрати у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання слідчого та додані до них матеріали, слідчий суддя робить наступні висновки.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нею обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього є всі підстави вважати про вірогідність та достатність для застосування щодо ОСОБА_4 обмежувального заходу.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Черкаській області, перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0003720 від 30.10.2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.. 3, 4 ст. 191 КК України.

ОСОБА_4 , умисно з корисливих мотивів у період з 24.04.2019 по 23.12.2020 шляхом надання засобів сприяв вчиненню ОСОБА_16 привласнення та розтрати на користь ОСОБА_4 шляхом зловживання останньою, як службовою особою, своїм службовим становищем бюджетних коштів, виділених КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» Черкаською міською радою та Національною службою здоров`я України (НСЗУ)для оплати заробітної плати, на загальну суму 568 912,50 гривень, внаслідок чого КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» завдано збитків на вказану суму, що у 541 раз перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, та є великими розмірами.

09.01.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191 КК України, тобто пособництво у привласненні та розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому у великих розмірах.

Згідно з п.п. 4, 5 ч.1 ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання.

Відповідно до статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У п. 33 рішення ЄСПЛ від 11.04.2013 у справі «Вєренцов проти України» ЄСПЛ зазначив, що відповідно до його усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним відправленням правосуддя, у рішенні судів мають адекватно зазначатися підстави, на яких вони ґрунтуються. Ступінь застосування цього обов`язку наводити підстави може змінюватися залежно від характеру рішення та повинен визначатися з огляду на обставини справи (див. п. 26 рішення ЄСПЛ у справі «Гарсія Руіс проти Іспанії»).

У поданому клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, які не викликають розумних сумнівів у цьому і підтверджуються матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Крім того, слідчий в клопотанні наводить наявні ризики, а саме, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, у зв`язку з цим останній усвідомлюючи суворість покарання, передбаченого за інкриміноване правопорушення, у разі не обрання запобіжного заходу матиме реальну можливість змінити місце проживання, переховуватися від органу досудового розслідування та суду чи виїхати за кордон.

Ризик можливого незаконного впливу на свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , який обґрунтований тим, що ОСОБА_4 проживає в одному населеному пункті з свідками, у зв`язку з чим він має реальну можливість вчиняти тиск чи іншим чином впливати на них для уникнення кримінальної відповідальності

Ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, який обґрунтований тим, що ОСОБА_4 не надав жодних пояснень та показань з приводу кримінального провадження та повідомленої йому підозри, що може також свідчити і про можливі його наміри ввести слідство в оману для ухилення від відповідальності;

Водночас слідчим не обґрунтовано, яким саме чином застава мінімізує наведені слідчим ризики протиправного впливу підозрюваної на свідків, переховуватися від органу досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

Слідчим суддею також враховуються дані про особу ОСОБА_4 , який має постійне місце проживання, раніше не судимий, одружений, характеризується позитивно.

Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя робить висновок про те, що до підозрюваної, з огляду на стійкість її соціальних зв`язків за місцем проживання, можна застосувати менш обтяжливий запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, із покладенням на нього обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; не відлучатися із населеного пункту м. Черкаси, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 193-196, 199, КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_6 , погоджено прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з дня обрання запобіжного заходу такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України до 18 березня 2023 року включно.

Попередити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення у розмірі від 0.25 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст.. 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1