Справа № 495/1672/23
№ провадження 1-кс/495/354/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2023 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

До Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 01.02.2023 року надійшло клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_3 , яке було надано в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000171, від 17.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Виклад обставин, зазначених у клопотанні.

16.02.2023 до Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_4 , про те, що в період часу з 18.30 годин 15.02.2023 по 08.00 годин 16.02.2023 невідома особа проникла до приміщення належного їй гаражу, розташованого за місцем мешкання останньої, по АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала майно, яке належить заявниці, спричинивши матеріальну шкоду на загальну суму 3500 гривень.

З метою виконання завдань кримінального провадження, проведення ефективного досудового розслідування та врятуванням майна, яке містить сліди кримінального правопорушення у органу досудового розслідування виникла необхідність у проведенні невідкладної слідчої дії - огляду місця події до постановлення ухвали слідчого судді.

16.02.2023 потерпіла в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , написала заяву про дозвіл та добровільну згоду на проведення огляду її домоволодіння, де вона мешкає, за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, на підставі заяви 16.02.2023 року в період часу з 11 годин 20 хвилин по 12 годин 20 хвилин, було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 з метою фіксації відомостей, щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення, та вилучення речового доказу. В ході проведення огляду місця події було виявлено та вилучено металевий предмет довжиною 74,5 см, який складається з двох частин, нижня частина у вигляді загостреного шестикутника, верхня частина циліндричної форми, діаметром 2,5 см. В середній частині предмету приварений металевий прут, зігнутий під кутом 90*. Даний предмет з місця події вилучено та упаковано в синтетичний мішок білого кольору, який зав`язаний та наклеєно бирку з зазначенням вмісту.

17.02.2023 року постановою слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 вищевказаний предмет визнано речовим доказом по справі.

На підставі викладеного слідчий просив накласти арешт на металевий предмет довжиною 74,5 см, який складається з двох частин, нижня частина у вигляді загостреного шестикутника, верхня частина циліндричної форми, діаметром 2,5 см. В середній частині предмету приварений металевий прут, зігнутий під кутом 90*.

Позиції сторін.

В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву у якій зазначив, що клопотання підтримує, просив задовольнити.

Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Мотивація суду.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пунктом 7 ч.2 ст.131 КПК України передбачено такий вид заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Частиною 1 ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України, а саме: є достатні підстави вважати, що предмети, зокрема, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди.

Згідно з ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна; 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється за фактом крадіжки, вчиненої в умовах воєнного стану.

Указом Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні запровадили воєнний стан з 05:30 години 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб. На часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. 21 квітня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, до 25 травня 2022 року. Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 № 341/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 23 серпня 2022 року). Згідно з Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022 № 573/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 21 листопада 2022 року). Відповідно до Указу Президента України від 7 листопада 2022 року № 757/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" дію воєнного стану продовжено строком на 90 діб (тобто до 19 лютого 2023 року).

В рамах кримінального провадження №0000171 на підставі заяви 16.02.2023 року в період часу з 11 годин 20 хвилин по 12 годин 20 хвилин, було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 з метою фіксації відомостей, щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення, та вилучення речового доказу. В ході проведення огляду місця події було виявлено та вилучено металевий предмет довжиною 74,5 см, який складається з двох частин, нижня частина у вигляді загостреного шестикутника, верхня частина циліндричної форми, діаметром 2,5 см. В середній частині предмету приварений металевий прут, зігнутий під кутом 90*. Даний предмет з місця події вилучено та упаковано в синтетичний мішок білого кольору, який зав`язаний та наклеєно бирку з зазначенням вмісту.

Відповідно до частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з положеннями статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Постановою слідчого відділення №2СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області все зазначене вище майно на підставі положень ст.ст. 98, 110 КПК України визнано речовим доказом.

В ході дослідження клопотання слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим не доведено мету накладення арешту. Так, зокрема, не встановлено як саме накладення арешту буде сприяти запобіганню можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Постанова слідчого про визнання майна речовим доказом містила лише опис установлених органом досудового розслідування обставин вчинення кримінального правопорушення, без обґрунтування, за якими з критеріїв ст.98 КПК України майно визнано речовим доказам, отже слідчий суддя дійшов висновку про те, що у клопотанні не доведено мету накладення арешту - збереження речових доказів.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року зазначено, що право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд та процесуальною гарантією доступу до суду. Виходячи зі змісту цієї статті справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. В клопотанні слідчим зазначено, що необхідно накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів, які мають суттєве значення для кримінального провадження.

Враховуючи те,що орган досудового розслідування у розумінні ст.132 КПК України не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які послався у клопотанні, зокрема щодо необхідності збереження речового доказу, а також не надав оцінку правовим підставам арешту майна, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність відмовити у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст. 98, 132, 170, 171, 172, 173 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_3 , яке було надано в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000171 від 17.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1