Провадження №1-кс/760/2174/23
Справа №760/4364/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Києві скаргу ОСОБА_5 на рішення старшого детектива Національного бюро Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 про відмову у визнанні особи потерпілим,

ВСТАНОВИВ:

Скаржник звернувся до слідчого судді зі скаргою на рішення старшого детектива Національного бюро Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 про відмову у визнанні особи потерпілим.

Скарга обґрунтована тим, що детективами Управління внутрішнього контролю Національного бюро здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000147 від 20.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України.

Досудове розслідування розпочато на підставі заяви ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення та ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 22.02.2022 року.

У прохальній частині заяви про вчинення кримінального правопорушення було зазначено про надання пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого шляхом надсилання на поштову адресу.

Однак, через вісім місяців з дня внесення відомостей про вчинення відносно ОСОБА_5 кримінальних правопорушень до ЄРДР, заявника не було викликано до уповноваженого детектива для вручення пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого.

В подальшому, заявником було отримано постанову старшого детектива Національного бюро відділу внутрішніх розслідувань Управління внутрішнього контролю ОСОБА_4 від 08.02.2023 року про відмову у визнанні особи потерпілим.

Вважає дану постанову про відмову у визнанні ОСОБА_5 , потерпілим необґрунтованою та невмотивованою.

В оскаржуваній постанові детективом не наведені жодні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 не було завдано шкоди, зазначеної у частині першій статті 55 КПК України.

На думку скаржника, шкода завдана внаслідок кримінальних правопорушень, розслідуваних у кримінальному провадженні № 0000147 від 20.06.2022 року є очевидною, а постанова детектива про відмову у визнанні особи потерпілим від 08.02.2023 року є протиправною і такою, що грубо порушує вимоги кримінального процесуального законодавства, зокрема, принципів верховенства права, законності, змагальності сторін та диспозитивності у кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного просила клопотання задовольнити.

Представник скаржника в судовому засіданні скаргу підтримала та просила її задовольнити.

Детектив ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував посилаючись на те, що постанова прийнята відповідно ст. 110 КПК України, є вмотивованою та відповідає обставинам кримінального провадження.

Вислухавши пояснення представника скаржника, детектива, вивчивши та дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій (крім внесення відомостей до ЄРДР та повернення тимчасово вилученого майна), є третім, комплексним видом бездіяльності, оскарження якої допускається відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України та передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

В ході судового розгляду скарги встановлено, що детективами Управління внутрішнього контролю Національного бюро здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000147 від 20.06.20221 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України.

Досудове розслідування розпочато на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 22.02.2022 року та заяви ОСОБА_5 .

Як зазначає скаржник з дня внесення відомостей про вчинення відносно ОСОБА_5 кримінальних правопорушень до ЄРДР, його не було викликано до уповноваженого детектива для вручення пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого.

В подальшому, заявником було отримано постанову старшого детектива Національного бюро відділу внутрішніх розслідувань Управління внутрішнього контролю ОСОБА_4 від 08.02.2023 року про відмову у визнанні особи потерпілим.

Вважає дану постанову про відмову у визнанні ОСОБА_5 , потерпілим необґрунтованою та невмотивованою.

В оскаржуваній постанові детективом не наведені жодні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 не було завдано шкоди, зазначеної у частині першій статті 55 КПК України.

Детективами Національного бюро за процесуального керівництва прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001155 від 13.04.2017 року. В ході розслідування, 07.12.2021 року, детективом ОСОБА_6 до Вищого антикорупційного суду подано клопотання щодо обрання стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу. Дане клопотання погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_7 . До клопотання долучено копії документів, у тому числі копію протоколу огляду від 27.09.2021 року, складеного детективом ОСОБА_6 . На восьмому аркуші копії даного протоколу огляду не зазначено, що воно має додатки. Однак, на примірнику протоколу огляду, що є в матеріалах досудового розслідування, на восьмому аркуші, є написаний від руки текст наступного змісту:

«Додатки до протоколу:

1.додаток 1. Дані огляду інформації щодо тендеру ВКЗ 2016році.

2.додаток 2. Дані огляду інформації щодо тендеру иа-2017-04- 250000617-е (ВКЗ 2017 р)

3.додаток 3. Дані огляду інформації щодо тендеру на иа-2017-04-21- 001316-е (ТЗФСП 2017 р)».

ОСОБА_5 вважає, що копія протоколу від 27.09.2021 року, додана до клопотання про обрання запобіжного заходу, підроблена. Метою цього підроблення є введення в оману суд і підбурювання до прийняття незаконного судового рішення. Також, ОСОБА_5 вважає, що саме цей, на його думку, підроблений протокол огляду, поряд з іншими матеріалами досудового розслідування, послужив обґрунтуванням для складання повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, а тому він є потерпілим у кримінальному провадженні № 0000147 від 20.06.2022 року.

На підставі викладеного просив скасувати постанову старшого детектива Національного бюро Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України полковника Національного бюро ОСОБА_4 від 08.02.2023 року про відмову у визнанні особи потерпілим, на що слід зазначити наступне.

З постанови старшого детектива Національного бюро Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України полковника Національного бюро ОСОБА_4 про відмову у визнанні особи потерпілим від 08.02.2023 року вбачається, що в матеріалах клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу була копія протоколу огляду, складеного детективом Національного бюро ОСОБА_6 27.09.2021 року в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001155 від 13.04.2017. На даній копії, на восьмому аркуші, відсутня примітка про додатки до цього протоколу.

Разом з тим, відсутність цієї примітки змісту протоколу не викривлює та не змінює його суті. Більш того, в матеріалах клопотання ці додатки фактично є, незважаючи на те, що наприкінці копії протоколу огляду не зроблено про це примітку. Таким чином, відсутність примітки про додатки у копії протоколу огляду від 27.09.2021 року не вплинуло на достатність та припустимість доказів, що додані до матеріалів клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 .

Відтак, слідчому судді Вищого антикорупційного суду при обрані міри запобіжного заходу надано документи із правдивими та об`єктивними даними, що дозволяло йому на підставі них прийняти обґрунтоване рішення.

Відповідно до частини 1 статті 178 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченогомайновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду, розглядаючи клопотання детектива про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 , у тому числі надав оцінку вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення. Приймаючи 11.01.2022 року рішення про задоволення клопотання детектива та обрання запобіжного заходу, слідчий суддя вважав достатньою наявність доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Таким чином, відсутність у копії протоколу огляду від 27.09.2021 примітки про додатки не заподіяло ОСОБА_5 моральної, фізичної або майнової шкоди.

Стаття 94 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Виходячи із отриманих доказів, в ході досудового розслідування не встановлено ознак заподіяння ОСОБА_5 моральної, фізичної або майнової шкоди внаслідок вчинення, на його думку, можливих неправомірних дій працівників Національного бюро та Спеціалізованої антикорупційної прокуратури. Можливі моральні страждання, що могли бути спричиненні йому внаслідок законного процесуального примусу, здійснення процесуальних дій та застосування заходів забезпечення кримінального провадження № 0001155 від 13.04.2017 року (повідомлення про підозру, застосування запобіжного заходу) або як представнику певної частини суспільства не можуть бути підставами для визнання ОСОБА_5 потерпілим згідно із вимогами частини 4 статті 55 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 55 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Відповідно до ч. 5 ст. 110 КПК України постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Постанова старшого детектива Національного бюро Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України полковника Національного бюро ОСОБА_4 про відмову у визнанні особи потерпілим від 08.02.2023 року відповідає всім вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язанні всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження.

Лише за такої умови можливе виконання завдань кримінального судочинства. Всебічність дослідження обставин кримінального провадження означає, по-перше, висунення і дослідження всіх можливих версій щодо характеру події, що має ознаки кримінального правопорушення, винуватість особи, а по-друге, однаково ретельне встановлення і перевірку як обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують особу. Повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні, використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

З доданих до скарги матеріалів вбачається, що при винесенні постанови про відмову у визнанні особи потерпілим від 08.02.2023 року були вжиті всі процесуальні дії, спрямовані на належне розслідування.

З огляду на наведене, у задоволенні скарги слід відмовити.

Крім того, при розгляді скарги в судовому засіданні детективом ОСОБА_4 була надана постанова про закриття кримінального провадження від 01.03.2023 року, що є ще однією підставою для відмови в задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 55, 110, 303 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_5 на рішення старшого детектива Національного бюро Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 про відмову у визнанні особи потерпілим відмовити.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1