Справа № 274/430/23
Провадження № 1-кс/0274/135/23

У Х В А Л А
31.01.2023 р. м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному:
в с т а н о в и в :
30.01.2023 р. слідчий СВ Бердичівського РВП ОСОБА_5 за погодженням з прокурором звернувся до суду із зазначеним клопотанням, згідно якого просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
В клопотанні орган досудового слідства необхідність прийняття такого рішення аргументував тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а саме: своїми умисними діями, які виразилися в таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.
Санкцією ч. 4 ст. 185 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
Також в клопотанні орган досудового розслідування вказує на ризики, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: враховуючи характер та ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинений злочин, дані про підозрюваного ОСОБА_4 , який не має стійких соціальних зв`язків, раніше притягався до кримінальної відповідальності, схильний до вчинення кримінальних правопорушень, тому перебуваючи на волі, підозрюваний зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином - не прибувати на виклики до слідчого чи суду; вчинити інше кримінальне правопорушення. Тому обрання ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання ним процесуальних обов`язків та унеможливить запобігання вищезазначених ризиків.
30.01.2023 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою підтримав повністю, оскільки існують наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Додатково зазначив, що на розгляді в Бердичівському міськрайонному суді перебувають 6 (шість) обвинувальних актів про притягнення ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності за вчинення тяжких корисливих злочинів. Однак останній висновків для себе не зробив, вчинив новий тяжкий умисний злочин. Зазначив, що ОСОБА_4 раніше обирався запобіжний захід у виді тримання під вартою, який був замінений на альтернативний - заставу, яка була сплачена, яку ОСОБА_4 порушив, оскільки вчинив новий тяжкий умисний злочин. Просив звернути увагу, що підозрюваний не працює, переховується від слідства. Раніше перебував у розшуку, тому часто не з"являвся на виклики в судові засідання.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив щодо клопотання слідчого про обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Просив обрати запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту, оскільки працює неофіційно, має хворого батька, якому допомагає. Був звільнений під заставу 09.12.2022 р., новий злочин вчинив 07.01.2023 р. Злочини вчиняє у стані алкогольного сп"яніння, вину у скоєному визнає, кається. Додатково пояснив, що проживає разом із співмешканкою, з якою він неодружений, яка ІНФОРМАЦІЯ_2 народила від нього дитину, однак він не записаний батьком дитини.
Заслухавши виступи учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя встановив наступне.
Згідно статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 8 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
30.01.2023 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 07.01.2023 р. близько 23 години 00 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи з дозволу власника ОСОБА_6 у квартирі АДРЕСА_2 , у кімнаті вищевказаної квартири помітив на тумбі жіночий гаманець, який знаходився у сумці ОСОБА_7 , після чого у нього виник умисел на таємне викрадення вказаного майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел, перебуваючи в цей же час та в цьому місці, переконавшись, що його злочинні дії не будуть помічені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , розуміючи протиправність своїх дій, керуючись корисливим мотивом, умисно, таємно, в період дії військового стану, запровадженого на всій території України, відповідно до указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», викрав жіночий гаманець вартістю 111 гривень 87 копійок, в середині якого знаходились грошові кошти у сумі 3000 гривень, заподіявши ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 3111 гривень 87 копійок. У подальшому ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник та викраденим майном розпорядився на власний розсуд.
Своїми умисними діями, які виразилися в таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.
На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме:
- протокол прийняття заяви ОСОБА_7 від 08.01.2023 р. про вчинення кримінального правопорушення;
- протокол огляду місця події від 08.01.2023 р.;
- протокол огляду місця події від 18.01.2023 р., яким зафіксовано вилучення майна, яке викрав ОСОБА_4 ;
- протокол огляду речей (документів) від 18.01.2023 р.;
- протокол допиту свідка ОСОБА_6 ;
- повідомлення про підозру ОСОБА_4 ;
- інші матеріали кримінального провадження.
Отже, слідчий суддя приходить до переконання, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Під час досудового розслідування встановлено також наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином - шляхом неявки на виклики слідчого та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.
У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов"язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У відповідності до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилалися слідчий у клопотанні і прокурор в ході його розгляду, дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі та враховуючи те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину вчинення крадіжки в умовах воєнного стану, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, ступінь соціальних зв`язків якого є нестійкою та несформованою, оскільки підозрюваний хоча і має місце проживання/реєстрації, однак не працює, постійного джерела доходів не має, не одружений, не має утриманців, тому зазначене свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме шляхом неявки на виклики до слідчого та/ або суду.
В судовому засіданні було встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 схильний до вживання алкогольних напоїв, після чого, перебуваючи в стані алкогольного сп"яніння, вчиняє кримінальні правопорушення.
Так само встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 протягом тривалого часу товаришує зі свідком ОСОБА_6 та потерпілою ОСОБА_7 , яка є співмешканкою свідка. Так, 07.01.2023 р. вони разом за адресою проживання свідка та потерпілої розпивали спиртні напої, після чого ОСОБА_4 викрав належний потерпілій жіночий гаманець, чим вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України. Отже, підозрюваному відоме місце проживання потерпілої та свідка, які перебувають у товариських відносинах, на яких останній зможе впливати з метою зміни їх показів, таким чином, намагаючись уникнути відповідальності за вчинений злочин, що свідчить про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Вище викладене свідчить про наявність ризиків, зазначених у п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Разом з тим, слідчий суддя вважає, що при розгляді клопотання необхідно у повній мірі враховувати вимоги кримінального процесуального законодавства України, практики Європейського суду з прав людини, забезпечення не тільки прав підозрюваного, а й високих стандартів охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, щоб вирішити питання про застосування запобіжного заходу у відповідності до вимог міжнародного та національного законодавства, необхідно належним чином оцінити характер справи, тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, та наслідки вчинення протиправних діянь.
Виходячи із вищезазначених доведених у ході розгляду клопотання обставин, слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження переконується, що більш м"який запобіжний захід щодо ОСОБА_4 буде недостатнім для запобігання ризикам, які навели слідчий та прокурор, тому слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
При цьому, слідчий суддя не приймає до уваги доводи підозрюваного про можливість обрання останньому запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки такі не знайшли свого підтвердження будь-якими належними та допустимими доказами під час судового засідання.
Так само, слідчий суддя ставиться критично до доводів підозрюваного про наявність у нього співмешканки та новонародженої дитини, хворого батька, за яким потрібний догляд, про наявність у нього роботи, у зв"язку з чим можливо обрати останньому запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки доводи підозрюваного не знайшли свого підтвердження будь-якими належними та допустимими доказами під час розгляду клопотання.
Разом з тим, слідчий суддя наголошує на тому, що виходячи із характеру та ступеня тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , тяжкості покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та інших кримінальних правопорушень, в яких він обвинувачується, дані про його особу, а також те, що ОСОБА_4 систематично вчиняє умисні злочини, що свідчить про його суспільну небезпечність.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, його сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, за яке він підозрюється, порушення раніше обраного в іншому кримінальному провадженні альтернативного запобіжного заходу у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 125.000 (сто двадцять п"ять тисяч) гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, яка може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати на виклики до слідчого СВ Бердичівського РВП, прокурора та в суд; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 202, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в :
Клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України, - 60 днів.
Строк тримання під вартою обраховувати з моменту взяття під варту ОСОБА_4 - з 10 години 55 хвилин 31 січня 2023 року по 10 годину 55 хвилин 31 березня 2023 року.
Одночасно визначити розмір застави в розмірі 125.000 (сто двадцять п"ять тисяч) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого СВ Бердичівського РВП, прокурора та в суд;
не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити до 31 березня 2023 року включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі Житомирського слідчого ізолятора Управління державної пенітенціарної служби України (Житомирської УВП №8).
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної даною ухвалою, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, процесуального прокурора.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1