КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 листопада 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

за участю:
прокурора ОСОБА_5

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 серпня 2022 року,-

В с т а н о в и л а:
Цією ухвалою задоволено клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях з кіберзлочинності управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням посягань на кібербезпеку держави Департаменту організації та процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, що посягають на функціонування економіки та кібербезпеки держави Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про арешт майна та накладено арешт на майно, яке вилучене 27 липня 2022 року в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: Мобільний телефон марки IPhone7 Model A 1778 FCC ID: BCG-E3091AIC: 579C-E3091A; заборонити користування, розпорядження та відчуження вказаним майном.
Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, представник власника майна подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 серпня 2022 року, постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання.

Мотивуючи свою апеляційну скаргу вказує на те, що ухвалою слідчого судді від 08.07.2022 року про надання дозволу на проведення обшуку було відмовлено у вилученні мобільного телефона, належного ОСОБА_6 . Відповідно до вимог ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватись під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. Відтак, законодавцем дозволено здійснювати тимчасове вилучення телефону лише у разі, якщо про це безпосередньо зазначено в ухвалі суду, яка може прийматись лише у разі, якщо це потрібно, зокрема, для проведення експертного дослідження. Окрім того, в протоколі обшуку відсутня інформація, яка свідчила б про те, що дані з телефону містять відомості, які встановлюються в межах кримінального провадження.

Щодо пропущення строку на апеляційне оскарження, то, як зазначає апелянт, розгляд клопотання було проведено у відсутність власника майна або його представника, відтак наявні підстави для поновлення строку на оскарження.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора про законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді, а відтак необхідності залишення її без змін, вивчивши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Так, у відповідності до абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, що в даному випадку мало місце, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Враховуючи, що апелянт в судовому засіданні суду першої інстанції участі не приймав, а апеляційна скарга подана в межах строку визначеного ч. 3 ст. 395 КПК України, тому строк на апеляційне оскарження не підлягає поновленню.
Як вбачається з наданих апеляційному суду матеріалів справи, Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0001889 від 15.09.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111, ч. 1 ст. 333, ч. 3 ст. 362, ч. 1 ст. 364 КК України, досудове розслідування в якому здійснюється слідчим управлінням Головного управління СБ України в Автономній Республіці Крим.
В ході досудового розслідування встановлено, що керівництво вітчизняних підприємств ТОВ «НВП «Тетра» (), ТОВ «Позитрон Gmbh» () та ПП «НВПП «Спаринг-Віст центр» () після початку бойових дій на сході України та анексії АР Крим з 2014 року по теперішній час, за сприяння спецслужб Російської Федерації (далі РФ), в порушення вимог Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання», створили протиправну схему постачання обладнання власного виробництва (інформаційно-радіаційні системи та апаратно-програмні комплекси, блоки детектування, установки, дозиметри для випромінювання альфа-, бета-, нейтронного випромінювання), більшість з якого належить до товарів подвійного використання (окремі види товарів, технологій, які, крім цивільного призначення, можуть бути використані у військових або терористичних цілях чи для розроблення, виробництва, використання товарів військового призначення, зброї масового знищення, засобів доставки зазначеної зброї чи ядерних вибухових пристроїв, у тому числі окремі види ядерних матеріалів, хімічних речовин тощо), для підприємств військово-промислового комплексу, атомних та військових кораблів РФ, спецслужб РФ, державних та військових установ, розміщених на тимчасово окупованій території АР Крим.
Зокрема, посадові особи ТОВ «НВП «Тетра», ТОВ «Позитрон Gmbh» та ПП «НВПП «Спаринг-Віст центр», за сприяння спецслужб РФ з метою маскування своєї протиправної діяльності, уклали дилерські угоди з директором так званих «фірм-прокладок» ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який діє за вказівками спецслужб РФ та виконує для них поставки зазначеного обладнання до РФ та комплектуючих у зворотньому напрямку (для виробництва зазначеного обладнання) через вказані фірми, а саме: ТОВ «Вега Харків» (, ОСОБА_9 - директор у період з 03.10.2012 по 08.04.2019), ТОВ «Керма» (, ОСОБА_9 - директор у період з 02.08.2016 по 27.10.2021), ТОВ «Точні системи LTD» (, ОСОБА_9 - директор у період з 28.10.2003 по теперішній час) та ТОВ «Азімут-Карго» (, ОСОБА_9 - директор у період з 19.08.2020 по теперішній час).
Встановлено, що ОСОБА_9 організовує доставку зазначеного обладнання з українських підприємств ТОВ НВП «Тетра», ТОВ «Позитрон Gmbh», ПП «НВПП «Спаринг-Віст центр» до підприємств, афілійованих зі спецслужбами РФ, а саме: рос. ООО «Научно-производственное предприятие «Доза» (ИНН: , КПП: 773501001, РФ, г. Москва, г. Зеленоград, Георгиевский пр-т, 5, ком. 49) та рос. ООО «Техноцентр» (ИНН: , КПП 504401001, РФ, Московская область, Солнечногорский р-н, п. Менделеево, Льяловское ш., 1а) через українського автоперевізника ФОП ОСОБА_10 . При цьому, безпосередньо перевезення товару з території України на територію РФ та комплектуючих у зворотньому напрямку здійснюється громадянином України ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В подальшому вказані товари за сприянням спецслужб РФ постачаються підприємствами рос. ООО «НПП «Доза» та рос. ООО «Техноцентр» до кінцевих споживачів, а саме до підприємств військово-промислового комплексу РФ та військово-морського флоту РФ, спецслужб РФ, державних і військових установ, розміщених на території АР Крим, в рамках оборонних та державних контрактів РФ.
Водночас, згідно до пп.7 рішення РНБО України від 27.08.2014 «Про заходи щодо удосконалення державної військово-технічної політики», введеного в дію Указом Президента України від 27.08.2014 № 691/2014, з метою забезпечення потреб національної безпеки і оборони та ефективного використання державних ресурсів РНБОУ вирішила ужити заходів щодо припинення експорту до Російської Федерації товарів військового призначення та подвійного використання з метою їх військового кінцевого використання РФ, за винятком космічної техніки, яка застосовується для досліджень та використання космосу в мирних цілях у рамках міжнародних космічних проектів.
Відповідно до листа Інституту ядерних досліджень НАН України вих. № 1-17/543 від 30.09.2021 блоки детектування БДЗА (альфа-випромінювання); блоки БДПС, БДЗБ, лічильники Бета-2, Бета-2М, Бета-5 (бета-випромінювання); блоки БДКС, БДМГ, БДВГ, БДБГ, БДПГ, БДКГ, лічильники ГАММА-1-1, ГАММА-4, лічильники СБМ-20-1 (гамма-випромінювання, включаючи рентген); блоки БДКН, БДМН, лічильник СНК 18,130-5,5 л (нейтронне випромінювання) є спеціально призначеними компонентами систем для виявлення радіоактивних матеріалів і відповідає опису товарів, зазначених у позиції 1А004.с.2 Єдиного списку товарів подвійного використання («системи виявлення, спеціально призначені або модифіковані для виявлення або ідентифікації будь-чого з наведеного нижче, а також спеціально призначені для них компоненти «радіоактивні матеріали»»), затвердженого постановою КМУ від 28.01.2004 № 86.
Крім того, відповідно до листа ДСЕКУ №2224/14-14 від 24.07.2014, наданого на адресу ТОВ «Позитрон GmbH», до товарів подвійного використання відноситься радіометр забрудненості поверхонь альфа- та бета- активними речовинами РЗБА-04-04М, який також неодноразово експортувався до вищезазначених російських підприємств через «фірми-прокладки».
Експорт таких товарів подвійного використання потребує дозволу (із зазначенням кінцевого споживача) Державної служби експортного контролю України (далі ДСЕКУ), а також реєстрації підприємства, яке здійснює експорт, імпорт, реекспорт такого обладнання, в ДСЕКУ як суб`єкта здійснення міжнародних передач товарів.
Відповідно до наданої Департаментом контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки Служби безпеки України (далі ДКІБ СБУ) інформації, ОСОБА_9 всупереч положень Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання», не реєстрував вищевказані «фірми-прокладки» у ДСЕКУ як суб`єкти здійснення міжнародних передач товарів та не отримував дозволу на експорт, імпорт, реекспорт зазначеного обладнання з/до РФ, а також не отримував свідоцтва ДСЕКУ про отримання повноважень на здійснення діяльності щодо попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю. При цьому, ОСОБА_9 при митному оформленні зазначених контрольованих товарів надає митним органам та митним брокерам довідки попередньої ідентифікації товару, підготовлені від його імені, або від імені генерального директора ТОВ «НВП «Тетра» ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , де товари ідентифікуються як товари не подвійного використання товару (вказується цивільне використання) та кінцевого споживача (вказуються лише російські підприємства рос. ООО «НПП «Доза» та рос. ООО «Техноцентр»).
При цьому, невстановлені посадові особи органів митної служби, зловживаючи своїм службовим становищем, з корисливих мотивів сприяють ОСОБА_9 в митному оформленні контрольованого товару в режимі «експорт» до РФ. В результаті чого ОСОБА_9 обходить рішення РНБО України про заборону військово-технічного співробітництва з РФ та порушує порядок міжнародної передачі товарів подвійного використання, що підлягають державному експортному контролю, не отримавши відповідні дозволи ДСЕКУ. Тим самим надається допомога РФ в проведенні підривної діяльності проти України в період агресії РФ.
Так, на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08 липня 2022 року 27 липня 2022 року проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено речі, які не входять до переліку майна, дозвіл на відшукування та вилучення якого, прямо надано у вказаній вище ухвалі, а саме: мобільний телефон марки IPhone7 Model A 1778 FCC ID: BCG-E3091A IC: 579C-E3091A.
Постановою старшого слідчого в ОВС 1 відділу слідчого управління Головного управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим ОСОБА_13 від 28 липня 2022 року майно, яке було вилучене 27 липня 2022 року в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки IPhone7 Model A 1778 FCC ID: BCG-E3091A IC: 579C-E3091A, визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0001889 від 15 вересня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.111, ч.1 ст.333, ч.3 ст.362, ч.1 ст.364 КК України.
01.08.2022 року прокурор відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях з кіберзлочинності управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням посягань на кібербезпеку держави Департаменту організації та процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, що посягають на функціонування економіки та кібербезпеки держави Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотання про накладення арешту на майно, вилученого 27 липня 2022 року в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки IPhone7 Model A 1778 FCC ID: BCG-E3091A IC: 579C-E3091A; із забороною користування, розпорядження та відчуження вказаним майном, посилаючись на наявність правової підстави, передбаченої ч. 3 ст. 170 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 серпня 2022 року клопотання прокурора задоволено.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Під час апеляційного розгляду колегією суддів встановлено, що зазначені вимоги закону слідчим суддею дотримані.

Задовольняючи дане клопотання cторони обвинувачення, внесене в межах кримінального провадження №0001889 від 15.09.2021року, про накладення арешту на майно, слідчий суддя, дослідивши матеріали додані до клопотання, прийшов до правильного висновку про необхідність накласти арешт на вказане майно, при цьому слідчим суддею було враховано розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Під час розгляду клопотання сторони обвинувачення слідчий суддя вірно встановив, що є достатні підстави вважати, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт відповідає вимогам ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, а тому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власника майна, про які йдеться в клопотанні прокурора.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна, відтак доводи апеляційної скарги є необґрунтованими.

З огляду на наведене та враховуючи, що в засіданні суду першої інстанції ретельно перевірено майно, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт і його відношення до матеріалів кримінального провадження, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане майно, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може зумовити труднощі та перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні №0001889 від 15.09.2021 року, спричинити втрату інформації, яка має доказове значення в ході здійснення досудового розслідування.
Підстав сумніватися в співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження колегія суддів не вбачає.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду прийнято у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при розгляді клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалу слідчого судді про накладення арешту на майно необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 170, 173, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -
П о с т а н о в и л а:
Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 серпня 2022 року, якою задоволено клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях з кіберзлочинності управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням посягань на кібербезпеку держави Департаменту організації та процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, що посягають на функціонування економіки та кібербезпеки держави Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про арешт майна та накладено арешт на майно, яке вилучене 27 липня 2022 року в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: Мобільний телефон марки IPhone7 Model A 1778 FCC ID: BCG-E3091AIC: 579C-E3091A; заборонити користування, розпорядження та відчуження вказаним майном, залишити без змін, а апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 , без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________ _________________ _______________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/3726/2022 Категорія ст. 170 КПК України
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_14
Доповідач: ОСОБА_1