Справа № 953/3665/22
н/п 1-кп/953/642/22
"05" грудня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Харкова, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч.2 ст.15, ч.2 ст.185, ч.2 ст.185 КК України, -
Обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого закінчується.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Прокурор просив продовжити обвинуваченим строк запобіжного заходу з підстав наявності ризиків передбачених п.1, п.3, п.4, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, подавши клопотання .
Захисник проти продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, зазначаючи, що клопотання не обґрунтовано, ризики не доведені, обвинувачений тривалий час перебуває під вартою.
Обвинувачений підтримав захисника.
При розгляді клопотання судом враховується, що обвинувачений має постійне місце проживання, працездатний, однак ніде не працює доказів суду не надано, раніше судимий вироком Московського районного суду м. Харкова від 06.07.2021 за ч. 1 ст. 185 КК України до 80 год. громадських робіт.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів може вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на потерпілу особу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілого , свідків та дослідження їх судом.
У судовому засіданні під час допиту потерпілої ОСОБА_6 обвинувачений постійно їй підказував які відповіді надавати, при цьому на зауваження суду не реагував. Вказані дії ОСОБА_6 свідчать про можливість його незаконного впливу на потерпілу .
Наявність не знятої та непогашеної судимості, відсутність законних джерел доходів, свідчить про можливість обвинуваченого вчинити нове кримінальне правопорушення.
Таким чином, суд вважає доведеним існування ризиків передбачених п.1, п.3, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченого переховатися від суду, незаконно впливати на потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення, які на теперішній час не зменшились.
Ризик заявлений прокурором п.4 ч.1 ст. 177 КПК України на теперішній час є не доведеним.
Таким чином, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, наявність ризиків передбачених п.1, п.3 , п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу. Однак, враховуючи існування зазначених ризиків та з метою їх запобігання, а також забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків , оцінюючи сукупність наведених обставин, а також наявність на території України воєнних дій, застосування більш м`яких запобіжних заходів, є неможливим.
При цьому, в разі внесення застави, суд вважає за необхідне покласти на обвинувачених обов`язки передбачені п.п.1, 2, 3, 8, 9 ч.5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183 , 331 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора задовольнити. Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 залишити без змін у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор», продовживши строк цього запобіжного заходу до 60 днів, тобто до 02.02.2023 року включно.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися із місця проживання в м. Харкові без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчинені нетяжкого злочину, за який передбачене законом покарання до 5 років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки до суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого ; забезпечувати явку належно повідомленого, обвинуваченого до суду; повідомляти суд про причини неявки обвинуваченого.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суд про зміну свого місця проживання або перебування.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, а особі яка перебуває під вартою протягом 5 днів з дня вручення копії ухвали.
Оскарження ухвали не зупиняє її дію та не перешкоджає подальшому розгляду справи .
Встановити строк дії ухвали з 05.12.2022р. по 02.02.2023р.
Суддя ОСОБА_1