Справа № 761/6386/23
Провадження № 1-кс/761/4441/2023
У Х В А Л А

Іменем України

23 лютого 2023 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001415 від 18.10.2022

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001415 від 18.10.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України за фактами умисного заниження службовими особами ПРАТ «Полтавський ГЗК» () у період 2018-2021 рр. податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами, що призвело до фактичного ненадходження до Державного бюджету України коштів в особливо великих розмірах, а також, службового підроблення.

01 лютого 2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Комсомольск, Полтавської області, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, працюючому головним бухгалтером ПРАТ «Полтавський ГЗК» (), повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України.

03 лютого 2023 року підозрюваному ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи службовою особою ПРАТ «Полтавський ГЗК» (), виконуючи організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції по організації керівництва та ведення фінансово-господарської діяльності товариства, вчинив інкримінований йому злочин.

Будучи службовою особою ПРАТ «Полтавський ГЗК», ОСОБА_4 , у відповідності до вимог законодавчих актів, що регулюють питання оподаткування господарської діяльності в Україні, несе відповідальність за правильне ведення бухгалтерської та податкової звітності товариства та результатів його роботи, а також за своєчасне нарахування та сплату в повному обсязі податків, зборів та обов`язкових зборів до державного бюджету України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ПРАТ «Полтавський ГЗК» в періоді з 01.01.2018 по 31.12.2021 відповідно до п.252.1.2 п.252.1 ст.252 ПКУ є платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, який набув права користування об`єктом (ділянкою) надр на підставі отриманого спеціального дозволу на користування надрами в межах конкретної ділянки надр з метою провадження господарської діяльності з видобування корисних копалин, в межах зазначених у таких спеціальних дозволах об`єктах (ділянках) надр.

До Головного Управління Державної податкової служби України (далі ГУ ДПС) у Полтавській області (м. Горішні Плавні) підприємство подає Податкові розрахунки з плати за користування надрами, по наданим у користування ділянкам надр, а саме: Лавринківському та Горішне-Плавнинському родовищах Полтавської області.

Державною службою геології та надр України ПРАТ «Полтавський ГЗК» надані наступні Спеціальні дозволи на користування надрами:

№ 1012 від 29.07.1997 виданий Державною службою геології та надр України для видобування на Горішне-Плавнинському та Лавриківському родовищі корисних копалин: залізистих кварцитів. Місцезнаходження Полтавська область, Кременчуцький район. Термін дії дозволу до 26.07.2037 року. Відповідно до наказу Державної служби геології та надр України від 26.07.2017 № 329 (протокол ДЗК України від 24.09.2015 №3428, угода про умови користування надрами від 28.07.2017);

№ 1012 від 29.07.1997 виданий Державною службою геології та надр України для видобування на Горішне-Плавнинському та Лавриківському родовищі корисних копалин: залізистих кварцитів. Місцезнаходження Полтавська область, Кременчуцький район. Термін дії дозволу до 26.07.2037 року. Відповідно до наказу Державної служби геології та надр України від 26.07.2019 № 206 (протокол ДЗК України від 24.09.2015 №3428, угода про умови користування надрами від 23.01.2020).

Господарська діяльність гірничого підприємства з видобування корисних копалин для цілей розділу IX «Рентна плата» ПКУ діяльність гірничого підприємства, яка охоплює процеси добування та первинної переробки корисних копалин (пп. 14.1.37 п. 14.1 ст. 14 ПКУ).

Згідно пп. 14.1.91, п. 14.1, ст. 14 ПКУ корисні копалини природні мінеральні утворення органічного і неорганічного походження у надрах, у тому числі будь-які підземні води, а також техногенні мінеральні утворення в місцях видалення відходів виробництва та втрат продуктів переробки мінеральної сировини, які можуть бути використані у сфері матеріального виробництва і споживання безпосередньо або після первинної переробки.

З 01.01.2015 до п.п. 14.1.150 п. 14.1 ст. 14 ПКУ внесені зміни щодо визначення терміну «первинна переробка» шляхом виключення окремих технологічних операцій.

Так, згідно з п.п. 14.1.150 п. 14.1. ст. 14 ПКУ до первинної переробки (збагачення) мінеральної сировини як виду господарської діяльності гірничодобувного підприємства включається сукупність операцій збирання, дроблення, сушку, збагачення фізико-хімічними методами (без якісної зміни мінеральних форм корисних копалин, їх агрегатно-фазового стану, кристалохімічної структури), за виключенням агломерації/грудкування руди з термічною обробкою, агломерацію та збагачення фізико-хімічними методами, а також може включати переробні технології, що є спеціальними видами робіт з добування корисних копалин (підземна газифікація та випалювання, хімічне та бактеріальне вилуговування, дражна та гідравлічна розробка розсипних родовищ, гідравлічний транспорт гірничих порід покладів дна водойм).

Відповідно п.п. 14.1.112 п. 14.1 ст. 14 ПКУ мінеральна сировина товарна продукція гірничого підприємства, що є результатом його господарської діяльності з видобутку корисних копалин, у тому числі шляхом виконання господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною, і за якісними характеристиками відповідає вимогам установлених законодавством стандартів або вимогам договорів.

У пп. 4.1.6 п. 4.1. р. 4 Інструкції із застосування Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр до родовищ руд чорних металів (заліза, марганцю, хрому), затвердженої наказом Державної комісії України по запасах корисних копалин при Міністерстві екології та природних ресурсів України від 18.10.2002 № 155, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 11.11.2002 за № 881/7169, визначено, що товарною продукцією гірничозбагачувальних підприємств залізорудної промисловості є доменні або мартенівські руди, концентрати, агломерат, котуни та спеки, і що вимоги до якості товарної продукції регламентуються відповідними стандартами та технічними умовами.

Підпунктом 14.1.128 пункту 14.1 Податкового кодексу України встановлено, що обсяг видобутих корисних копалин (мінеральної сировини) обсяг товарної продукції гірничого підприємства, що відповідно до Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 9 «Запаси» обліковується гірничим підприємством як запаси активи, вартість яких може бути достовірно визначена, для яких існує імовірність отримання їх власником суб`єктом господарювання економічної вигоди, пов`язаної з їх використанням, та які складаються з: сировини, призначеної для обслуговування виробництва, у тому числі шляхом виконання господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною, та адміністративних потреб; готової продукції, що виготовлена на гірничому підприємстві, у тому числі шляхом виконання господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною, призначена для продажу і відповідає технічним та якісним характеристикам, передбаченим договором або іншим нормативно-правовими актом.

Відповідно до п. 252.3 статті 252 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин по кожній наданій у користування ділянці надр, що визначена у відповідному спеціальному дозволі, є обсяг товарної продукції гірничого підприємства видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин з надр на території України у податковому (звітному) періоді, приведеної у відповідність із стандартом, встановленим галузевим законодавством, до якої належать обсяг товарної продукції гірничого підприємства видобутої корисної копалини, що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин з надр на території України, у тому числі обсяг мінеральної сировини, що утворюється в результаті виконання первинної переробки, що провадиться іншими, ніж платник рентної плати, суб`єктами господарювання на умовах господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною.

Пунктом 252.6 ст. 252 ПКУ визначено, що базою оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин є вартість обсягів видобутих у податковому (звітному) періоді корисних копалин (мінеральної сировини), яка окремо обчислюється для кожного виду корисної копалини (мінеральної сировини) для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства).

ПРАТ «Полтавський ГЗК» є підприємством повного технологічного циклу, який включає технологічний цикл від добування сирої руди залізистих кварцитів з вмістом заліза загального в межах від 32% до 35%. На збагачувальній фабриці подрібнена руда поступово проходить процеси мокрої магнітної сепарації та флотації, у результаті отримують концентрат із вмістом заліза 64%-69% із подальшою первинною переробкою шляхом збагачення та виробництва на гірничо-збагачувальному комплексі концентратів залізорудних магнетитових.

На збагачувальних фабриках ПРАТ «Полтавський ГЗК» дроблена руда проходить три стадії подрібнення і збагачення на магнітних сепараторах, які, відповідно до пп.14.1.150 п. 14.1 ст. 14 ПКУ, належать до переліку операцій первинної переробки.

Тому, об`єктом оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин для ПРАТ «Полтавський ГЗК» є обсяг продукції, яка пройшла процес з технологічних операцій збирання, дроблення або мелення, сушку, а також сортування подрібнених залізистих кварцитів сировини руд заліза, які підлягають збагаченню для приведення продукції до стандартизованого для цілій металургії вмісту заліза.

Проте, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на ухилення від сплати податків, будучи обізнаний про порядок нарахування рентної плати з урахуванням вимог діючого податкового законодавства, при невстановлених під час досудового розслідування обставинах, розробив злочинний план щодо ухилення від сплати податків, до реалізації якого залучив невстановлених досудовим розслідуванням осіб.

Так, продовжуючи свої злочинні дії та бажаючи настання наслідків у вигляді ухилення від сплати податків, ОСОБА_4 , будучи обізнаний з порядком нарахування та сплати рентної плати, переслідуючи корисну мету, в невстановлений час, при невстановлених обставинах, отримав від невстановлених підпорядкованих працівників декларації з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за період з липня 2018 по грудень 2021 роки, які містили завідомо неправдиві відомості де визначено нарахування плати за користування надрами для видобування корисних копалин в частині визначення об`єктом оподаткування з рентної плати розрахункову вартість залізної руди з урахуванням фактичних витрат по її видобутку та дробленню, тоді як нормою податкового законодавства України визначено, що об`єктом оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин є обсяг продукції, яка пройшла процес з технологічних операцій збирання, дроблення або мелення, сушку, а також сортування подрібнених залізистих кварцитів сировини руд заліза, які підлягають збагаченню для приведення продукції до стандартизованого для цілій металургії вмісту заліза, що також підтверджується висновком експертів КНДІСЕ МЮ України від 31.01.2023 № 28110/22-34/28111/22-72/28112/22-71/2674?2678/23-71/2679?2686/23-72 за результатами проведення комплексної судової експертизи матеріалів, речовин та виробів та судової економічної експертизи.

При цьому, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин ОСОБА_4 як головний бухгалтер ПРАТ «Полтавський ГЗК», завірив за допомогою свого електронного цифрового підпису документи податкової звітності, в яких відображенні неправдиві відомості та направив в адресу контролюючого органу.

Таким чином, ОСОБА_4 , являючись службовою особою, а саме: головним бухгалтером ПРАТ «Полтавський ГЗК», діючи в порушення п п.п. 14.1.37, п.п 14.1.91, п.п. 14.1.128, п. 14.1 ст. 14, п.п. 252.3.1, п. 252.3, п. 252.6, ст. 252 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями), умисно ухилився від сплати до бюджету рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, за період 01.07.2018 по 31.12.2021 на загальну суму 2 158 236 197,17 грн, спричинивши своїми злочинними діями ненадходження до бюджету коштів на вказану суму, яка в п`ять тисяч і більше разів перевищує установлений законодавством неоподаткований мінімум доходів громадян.

Згідно висновків Аналітичного дослідження Державної податкової служби України №300/99-00-08-02-01-20/00191282 від 28.10.2022 «Про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ПРАТ "ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК" () щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму або фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, та/або інших правопорушень за період з 01.01.2018 по 31.12.2021» вбачається заниження податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин ПРАТ «ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК» () на загальну суму 7 593 815 974,07 грн.

Згідно висновку експертів за результатами проведення комплексної судової експертизи матеріалів, речовин та виробів та комісійної судової економічної експертизи у кримінальному провадженні від 31.01.2023 №28110/22-34/28111/22-72/28112/22-71/2674?2678/2371/2679?2686/23-72, встановлено:

?Відповідно до результатів порівняльного рентгенофазового аналізу наданих на експертизу зразків залізистого кварциту з Горішнє Плавнинського родовища (західний борт родовища) та зразків залізорудного концентрату зі складу готової продукції цеху виробництва окатки ПраТ «Полтавський ГЗК», якісних змін мінеральної форми корисних копалин, їх агрегатно-фазового стану, кристалохімічної структури в процесі переробки мінеральної сировини (залізної руди) під час збирання, дроблення, сушки, збагачення фізико-хімічними методами до стану залізорудного концентрату (не агломерованого) у порівнянні з вихідним рудним мінералом, отриманим ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» () при збиранні у кар`єрах, не відбувається.

?Об`єктом оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин (залізної руди) ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (), з урахуванням обставин, встановлених при дослідженні питання 1 та вимог Податкового кодексу України, у тому числі п.п.14.1.150 п.14.1 ст.14, п.252.3 ст.252 Податкового кодексу України, є концентрат залізорудний неагломерований;

?Податкове зобов`язання з рентної плати за користування надрами для товарної продукції (концентрат залізорудний неагломерований) - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» () за період з 01.01.2018 по 01.12.2021 роки, нараховане у Висновку аналітичного дослідження ДПС від 28.10.2022 №300/99-00-08-02-01-20/00191282 про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» () у розмірі 9 360 413 779,8 грн, підтверджується частково у сумі 4 040 066 866, 41 грн;

?Висновки аналітичного дослідження ДПС від 28.10.2022 №300/99-00-08-02-01-20/00191282 про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (), щодо заниження податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» на загальну суму 7 593 815 974,07 грн., в межах наданих на дослідження документів, підтверджуються частково в сумі 2 273 535 543, 14 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 , являючись службовою особою головним бухгалтером ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», діючи в порушення п.п. 14.1.37, п. 14.1.112, п.п. 14.1.128, п.п. 14.1.150 п. 14.1 ст. 14, п.п. 252.3, п. 252.5, п. 252.6, п. 252.7, п. 252.16, п. 252.18 ст. 252 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями), умисно ухилився від сплати до бюджету рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, за період з 01.07.2018 по 31.12.2021 на загальну суму 2 158 236 197, 17 грн, що є особливо великим розміром.

У сторони обвинувачення у даному кримінальному провадженні є достатні підстави для застосування по відношенню до ПРАТ «ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК» такого виду заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, з метою забезпечення збереження речових доказів, а також забезпечення можливої спеціальної конфіскації.

Розмір майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, підтверджується вказаними вище актами перевірок та висновками експертиз, цивільним позовом та складає 2 158 236 197, 17 грн. Майнову шкоду товариством не відшкодовано.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 03.02.2023 №761/4009/23 ухвалено рішення щодо накладення арешту на розрахункові банківські рахунки ПРАТ «ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК».

Згідно з відомостями, отриманими під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, службовими особами ПРАТ «ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК» () 09 лютого 2023 відкрито новий банківський розрахунковий рахунок у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) а саме: № НОМЕР_1 .

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів та спеціальної конфіскації як виду покарання.

Прокурор просив проводити розгляд клопотання без його участі.

Слідчий суддя вважає за необхідне здійснити розгляд клопотання без участі власника майна, відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки грошові кошти можуть бути набуті кримінально протиправним шляхом.

Крім того, враховуючи, що санкція ч. 3 ст. 212 КК України, передбачає конфіскацію майна, арешт грошових коштів, які знаходяться на банківському рахунку, є співмірним та пропорційним заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів та можливої конфіскації майна, як виду покарання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного у клопотанні прокурора майна.

В той же час слідчий суддя не може зобов`язати службових осіб АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) надати групі прокурорів та слідчим слідчої групи, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001415 від 18.10.2022, довідку про залишок коштів на момент накладення арешту на банківський рахунок № НОМЕР_1 , оскільки це не відноситься до повноважень слідчого судді в мехах розгляду даного клопотання.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт в межах суми завданих матеріальних збитків на грошові кошти в розмірі 2 158 236 197, 17 грн, що перебувають та будуть надходити у подальшому на банківський рахунок № НОМЕР_1 , що відкритий ПРАТ «ПОЛТАВСЬКИЙ ГЗК» (код ) в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) із встановленням заборони розпорядження такими грошовими коштами в межах суми завданих матеріальних збитків шляхом зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, за виключенням дійснення обов`язкових платежів до бюджету, а також виплат заробітної плати і відповідних нарахувань на заробітну плату працівникам ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (), в тому числі розрахунків при звільненні, відпускних, аліментів, лікарняних, відпустки у зв`язку з вагітністю та пологами, матеріальної допомоги сім`ям загиблих працівників згідно з Колективним договором, пільгових пенсій, включаючи на здійснення виплат з вказаною метою на транзитні рахунки в інші банківські установи.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника та/або слідчого у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1