У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі :

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

з участю представника заявника: ОСОБА_3

розглянувшиу відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді скаргу представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача, щодо неповернення тимчасово вилученого майна,-

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 , представник скаржника (заявника) ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із скаргою на бездіяльність дізнавача, щодо неповернення тимчасово вилученого майна.

Скарга вмотивована тим, що у провадженні ВП №1 Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження №0000499, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за ч. 4 ст. 358 КК України.

ОСОБА_4 , 23.09.2022 затримано прикордонниками Державної прикордонної служби України на пункті пропуску «Чоп» та слідчим / дізнавачем ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, проведено огляд та вилучено особисті речі та документи. В ході проведення огляду від 23.09.2022 у ОСОБА_4 у спосіб непередбачений КПК України неправомірно вилучено його особисті речі і документи, а саме: військово - облікові документи з територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 167, ч. 2 ст. 168 КПК України вилучене у ОСОБА_4 майно має статус тимчасово вилученого майна, оскільки було вилучено під час проведення огляду, власник фактично позбавлений можливості володіти, користуватися та розпоряджатися цим майном з тих підстав, що слідчий вважає вказане майно таким, що зберегло на собі сліди кримінального правопорушення. Арешт на вказане майно не накладався, і воно перебуває у володінні органу досудового розслідування без належної правової підстави, вважає за необхідне просити суд зобов`язати орган досудового розслідування повернути дане майно його власнику.

В судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав, додатково зазначив, що подані заперечення органу дізнання, на його думку не мають прийматись до уваги, у зв`язку з тим, що подані начальником СД ВП № 1 Ужгородського РУП ОСОБА_5 , який згідно витягу з ЄРДР не є дізнавачем який здійснює досудове розслідування. Крім того зазначив, що протягом трьох місяців у вказаному кримінальному провадженні не відбувається жодних дій, підозра нікому не оголошена, проте його клієнт позбавлений можливості користуватись належним йому майном.

Суб`єкт оскарження, дізнавач ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась. Від начальника СД ВП № 1 Ужгородського РУП ОСОБА_7 надійшло письмове заперечення, у якому він зазначив, що розгляд скарги просять провести у їх відсутності.

Суд приймає до уваги, посилання представника скаржника адвоката ОСОБА_3 , що вказані заперечення подані особою яка не є дізнавачем у вказаному кримінальному провадженні, однак враховує, що у зв`язку з поданням слідчому судді матеріалів кримінального провадження для огляду в судовому засіданні, та заяву начальника відділу дізнання, вважає, що дізнавач обізнаний про розгляд вказаної скарги та враховуючи положення ч. 3 ст. 306 КПК України, його відсутність не є перешкодою розгляду.

Заслухавши пояснення представника заявника, розглянувши скаргу та додані до неї матеріали, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора: у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні сектору дізнання ВП № 1 Ужгородського РУП перебуває кримінальне провадження внесеного до ЄРДР за № 0000499 від 23.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення (проступку) ч.4 ст. 358 КК України.

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, 23.09.2022 року до ЧЧ ВП № 1 Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області надійшло повідомлення від працівника прикордонної служби про те, що на виїзд з території України через КПП «Тиса» гр. ОСОБА_4 пред`явив тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідку ВЛК з ймовірними ознаками підробки.

Відомості, щодо вказаного кримінального правопорушення внесено до ЄРДР 23.09.2022 року за ч. 4 ст. 358 КК України.

23.09.2022 року здійснено огляд місця події, під час якого вилучено тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 31.08.2022 року видане ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та довідку військово-лікарської комісії № 12/45/4772 від 31.08.2022 року видане ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується протоколом огляду місця події від 23.09.2022 року.

Вищевказані тимчасове посвідчення та довідка ВЛК, постановою дізнавача від 23.09.2022 року визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000499 та їх місце зберігання визначено при матеріалах кримінального провадження.

З матеріалів кримінального вбачається, що вищевказані вилучені у гр. ОСОБА_4 документи, ІНФОРМАЦІЯ_1 , останньому не видавались.

Відповідно до ст.12 КК України, кримінальне правопорушення передбачене ст. 358 КК України відноситься до кримінального проступку.

Особливості досудового розслідування кримінальних проступків передбачені главою 25 КПК України.

Відповідно до ст. 298 КПК України, досудове розслідування кримінальних проступків (дізнання) здійснюється згідно із загальними правилами досудового розслідування, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цієї глави.

До внесення відомостей про кримінальний проступок до Єдиного реєстру досудових розслідувань допускається проведення окремих дій, передбачених частиною третьою статті 214 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст. 214 КПК України, Здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути:

1) відібрано пояснення;

2) проведено медичне освідування;

3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису;

4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей.

Відповідно до ст. 298-3 КПК України, речі і документи, що є знаряддям та/або засобом вчинення кримінального проступку чи безпосереднім предметом посягання, виявлені під час затримання, особистого обшуку затриманої особи або огляду речей, вилучаються уповноваженою службовою особою Національної поліції, органу безпеки, органу Бюро економічної безпеки України, органу Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України.

Вилучені речі і документи зберігаються органом, що їх вилучив, до розгляду провадження про кримінальний проступок по суті в суді у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

У виняткових випадках вилучені речі і документи можуть бути повернуті володільцеві до розгляду провадження про кримінальний проступок по суті в суді. Залежно від результатів розгляду вилучені речі та документи у встановленому порядку конфіскують або повертають володільцеві, або знищують.

Про вилучення речей і документів складається протокол або робиться відповідний запис у протоколі про затримання.

Вилучені під час обшуку затриманої особи речі і документи, зазначені у частині першій цієї статті, визнаються речовими доказами, про що дізнавачем виноситься відповідна постанова, та приєднуються до матеріалів дізнання.

Предметом кримінального правопорушення передбаченого ст. 358 КК України є: 1) посвідчення або інший офіційний документ, який видається чи посвідчується підприємством, установою, організацією, громадянином - підприємцем, приватним нотаріусом, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обов`язків;2) печатка, штамп чи бланк підприємства, установи чи організації незалежно від форми власності; 3) інші офіційні печатка, штамп чи бланк.

Аналіз вищевказаних норм свідчить про те, що зі сторони дізнавача не відбулось будь яких порушень, щодо неповернення зазначеного у скарзі майна, хоча вказані у скарзі документи і містять ознаки тимчасово вилученого в розумінні ст. ст. 167-169 КПК України майна, однак в силу особливостей досудового розслідування кримінальних проступків до них застосовується інший режим вилучення та зберігання, передбачений ст. 298-3 КПК України.

Як було встановлено слідчим суддею, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 31.08.2022 року видане ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та довідку військово-лікарської комісії № 12/45/4772 від 31.08.2022 року видане ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які були виявлені та вилучені під час огляду місця події 23.09.2022 року, є предметом вчинення кримінального проступку передбаченого ст. 358 КК України. Іх вилучення зафіксоване у протоколі огляду де вказано про вилучення вказаних документів, вкзані дії дізнавачем вчинені у встановлений КПК України спосіб, а смае керуючись ст. 298-3 КПК України.

Вказані документи визнано речовими доказами та долучено до матеріалів справи, де вони повинні зберігатись до розгляду провадження про кримінальний проступок по суті в суді у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Щодо посилання, представника ОСОБА_4 , на тривалість проведення дізнання, та відсутність вчинення будь яких процесуальних дій протягом трьох місяців, що зокрема, теж порушує правомірне володіння належними ОСОБА_4 документами, слідчий суддя до уваги не бере, оскільки вказані дії чи бездіяльність дізнавача не є предметом вказаної скарги.

За вказаних обставин, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення скарги.

Частиною 2 статті 307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Зважаючи на вищевикладене, слідчий суддя вважає необхідним в задоволенні скарги відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 303, 306-307, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні скарги представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача, щодо неповернення тимчасово вилученого майна за матеріалами досудового розслідування внесеного до ЄРДР за № 0000499 від 23.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення (проступку) ч.4 ст. 358 КК України відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 23 грудня 2022 року о 10 год. 00 хв.

Слідчий суддя Катерина ДЕГТЯРЕНКО