печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2020 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

представників власників майна, адвокатів: не з`явилися,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які діють в інтересах ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва № 757/38941/18-к від 09.08.2018 року, в межах кримінального провадження № 0000189 від 20.09.2018 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які діють в інтересах ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (далі - власники майна, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ) звернулися до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва № 757/38941/18-к від 09.08.2018 року в межах кримінального провадження № 0000189 від 20.09.2018 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням фінансових розслідувань ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000189 від 20.09.2018 року за фактом вчинення кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 212 КК України. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/38941/18-к від 09.08.2018 року накладено арешт на майно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , яке було вилучене під час обшуку на підставі ухвали слідчого судді про проведення обшуку від 26.07.2018 року. Разом з тим, адвокати зазначають, що арешт накладено не обґрунтовано, вилучене майно не відповідає критеріям речових доказів, до протоколу обшуку не долучено відео фіксацію обшуку, відтак, арешт підлягає скасуванню.

23.01.2020 року на адресу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від адвоката ОСОБА_4 надійшла заява з проханням розгляду клопотання у його відсутність, вимоги клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Як визначено у ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Зважаючи на те, що слідчий та прокурор про розгляд клопотання повідомлені належним чином, враховуючи положення ст. ст. 22, 26 КПК України, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за відсутності учасників на підставі наявних матеріалів.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання не здійснювалось фіксування за допомогою технічних засобів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що 20.09.2017 року внесені відомості до ЄРДР по кримінальному провадженню № 0000189 за ч. 3 ст. 212 КК України (в редакції 2001 року КК України) за фактом проведення перевірки ГУ ДФС у Київській області. Досудове розслідування проводить Слідче управління фінансових розслідувань ДПІ у Печерському Головному управління Державної фіскальної служби у м. Києві.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/36373/18-к від 26.07.2018 року в рамках кримінального провадження № 0000189 від 20.09.2018 року надано дозвіл на проведення обшуку в нежитлових приміщеннях за адресою: АДРЕСА_1, з метою відшукання та вилучення фінансово-господарських та установчих документів деяких Товариств.

Обшук був проведений 07.08.2018 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/38941/18-к від 09.08.2018 року накладено арешт на документи, предмети, речі та купюри, схожі на грошові кошти, які визнані речовим доказом в даному кримінальному провадженні на підставі постанови ГУ ДФС у м. Києві від 08.082018 року.

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України, 2 випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

Таким чином, можливість накладення арешту на майно, яке відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, закон не пов`язує з наявністю в кримінальному провадженні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану їх діями, а також спеціальної мети - забезпечення цивільного позову чи можливої конфіскації майна.

Так, в обґрунтування клопотання адвокати зазначають, що арешт накладено не обґрунтовано, вилучене майно не відповідає критеріям речових доказів, до протоколу обшуку не долучено відео фіксацію обшуку.

Разом з тим, у клопотанні прокурора про арешт майна обґрунтовано підстави вважати, що вилучене майно відповідає критеріям речових доказів, Постановою ГУ ДФС у м. Києві від 08.082018 року вилучені речі та грошові кошти визнані речовими доказами в кримінальному провадженні № 0000189 від 20.09.2018 року.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на вилучене майно на теперішній час відпала, оскільки арешт ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/38941/18-к від 09.08.2018 року накладено правомірно, відтак, достатніх підстав для скасування арешту представником власника майна в клопотанні не вказано.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що особою, яка звернулась із клопотанням, на даній стадії провадження не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в застосуванні такого заходу забезпечення відпала потреба, з чим закон пов`язує можливість скасування арешту майна, отже, клопотання є необгрунтованим та задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які діють в інтересах ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва № 757/38941/18-к від 09.08.2018 року, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1