Справа № 214/1868/22
1-і/214/126/22
У Х В А Л А
Іменем України
07 грудня 2022 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

за участю захисника ОСОБА_4

за участю обвинуваченої - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі клопотання по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.115 ч.1 КК України про продовження дії запобіжного заходу відносно обвинуваченої ОСОБА_5 , суд,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора, в якому він просить: запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 продовжити строком на 60 діб.

В обґрунтування клопотання вказує наступне. Відповідно до ч.1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності, в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Статтею 34 КПК України передбачено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, якщо ліквідовано суд або визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження. На підставі Указу Президента Українивід 24.02.2022 №64/2022 «Про введеннявоєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введеннявоєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб. Розгляд зазначеного кримінального провадження на даний час Цюрупинським районним судом Херсонської області, а також Херсонським апеляційним судом не можливий у зв`язкуізтимчасовоюокупацієюХерсонськоїобластіРосійськоюФедерацією та веденням на її території боїв. Відповідно до розпорядження Верховного суду України № 1/0/9-22 від 06 березня 2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», на підставі ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючинеможливість судами здійснюватиправосуддяпід час воєнного стану, у кримінальних провадженнях, що були під територіальною юрисдикцією Цюрупинського районного суду Херсонської області, визначенопідсудність за Саксаганським районним судом м. Кривий Ріг Дніпропетровської області. На розгляді Цюрупинського районного суду Херсонської області перебував обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000025 від 13.02.2021 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.1 ст.115 КК України, яка 13.02.2021 близько 20.40 години,знаходячись у будинку АДРЕСА_1 , під час ході раптово виниклої сварки на ґрунті розпиття алкогольних напоїв з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , переслідуючи прямий злочинний умисел, направлений на протиправне позбавлення життя іншої особи, нанесла один удар кухонним ножему область лівої ключиці, спричинивши тілесне ушкодження у вигляді проникаючого поранення грудної клітини з ушкодженням лівої внутрішньої яремної вени, що призвело до гострої кровотечі, та яке згідно висновку експерта від 04.03.2021 №259 відноситься до тяжкого тілесного ушкодження по критерію небезпеки для життя, та від якого постраждалий помер на місці події 13.02.2021 близько 20.55 години. Вказує, що дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч.1 ст.115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині. Зазначає, що на даному етапі судового розгляду кримінального провадження, наявність обґрунтованого обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченогоч.1 ст.115 КК України, підтверджується зібраними у ході досудового розслідування матеріалами, які будуть досліджені у суді під час судового розгляду по суті. Вказує, що окрім доказів причетності до інкримінованого злочину, органами досудового розслідування також було вивчено особу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є уродженкоюм. Качканар Свердловської області Російської федерації, громадянкою України, росіянкою, з базовою середньою освітою, не заміжньої, утриманців не маючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,раніше судима. Відносно ОСОБА_7 продовжено востаннє раніше застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою ухвалою Цюрупинського районного суду Херсонської області від 07.02.2022 строком до 07.04.2022. Згідно вимог ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченої під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу, а тому на обговорення учасників судового засідання судом поставлено питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченої під вартою, оскільки даний строк спливає 07.04.2022, проте до цієї дати розгляд справи з об`єктивних причин завершити не можливо. Зазначає, що на даному етапі досудового розслідування ризики відповідно до ст.177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою залишились незмінними та актуальними. Вказує, що як вбачається з матеріалів кримінального провадження обвинувачена ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя і здоров`я особи, за санкцією якого можливе призначення покарання від 7 до 15 років, що у сукупності дає обґрунтовані підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України (обвинувачена може переховуватися від суду). Серед обставин, які враховуються при продовженні застосованого запобіжного заходу відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя або суд, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, репутацію підозрюваного (п.4 та п.6 ч.1 ст.178 КПК України). Вказує, що утриманців у ОСОБА_5 немає, до затримання працівниками поліції, остання ніде не був працевлаштована, зловживала спиртним та вела антисоціальний спосіб життя, що вказує у сукупності саме на відсутність у останньої міцних соціальних зв`язків та гідної репутації. Наполягає, що характер вчиненого кримінального правопорушення та особа підозрюваної вказують на наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (підозрювана може незаконно впливати на потерпілих, свідків), оскільки ОСОБА_8 достеменно знає про місце проживання як потерпілих так і свідків. Наполягає, що також існує і ризик повторення протиправної поведінки (п.12 ч.1 ст.178 КПК України), оскільки ОСОБА_5 , маючи не зняту і не погашену судимість, вчинила новий особливо тяжкий злочин проти життя і здоров`я особи. Наполягає, що за таких обставин, обґрунтованим є продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах, що виключають її небезпечну поведінку, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої ОСОБА_5 . Вважає, що ступінь ризиків, які стали підставою для обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 у вигляді взяття під варту, на даному етапі провадження не зменшились. Враховуючи вищевикладене, оцінивши у сукупності всі обставини, з метою запобігти спробам обвинуваченої ухилитися від суду, від виконання процесуальних дій, перешкодити встановленню істини у справі, забезпечити виконання нею процесуальних рішень, не знаходить підстав для зміни щодо обвинуваченої ОСОБА_7 запобіжного заходу на менш суворий, з урахуванням цілей п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, принципу правової визначеності, вважає доцільним, продовжити дію раніше обраного запобіжного заходу строком на 60 діб. Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК Українипідставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. У відповідності до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вказує, що строк тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_5 спливає 07.04.2022,однак ризики, які виправдовують застосування вказаного запобіжного заходу не зменшилися, підстав для скасування чи зміни обраного судом запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який відсутні, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого та запобігти наведеним вище ризикам.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав повністю та підтвердив його зміст.

Обвинувачена у судовому засіданні пояснила, що заперечує проти задоволення клопотання прокурора. При цьому пояснила, що хворіє, потребує медичної допомоги. Також пояснила, що завдала смерть ОСОБА_6 , але внаслідок поведінки останнього.

У судовому засіданні захисник пояснив, що підтримує думку обвинуваченої, просить змінити запобіжний захід на більш м`який.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що строк тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_5 належить продовжити.

При цьому суд враховує наступне. Згідно ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців; у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в умовах воєнного стану продовження строку тримання під вартою здійснюється у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя і здоров`я особи, передбаченого ст.115 ч.1 КК України, за санкцією якого можливе призначення покарання від 7 до 15 років.

Відносно обвинуваченої був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого ухвалою Херсонського міського суду від 7 лютого 2022 року був продовжений до 7 квітня 2022 року. При цьому суд встановив наявність таких ризиків: що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. Клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , надійшло до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 28 березня 2022 року. Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області розгляд цього клопотання призначався на 6 квітня, 3 червня, 27 липня, 4 жовтня 2022 року тобто кожного разу з перервою, яка не перевищувала двох місяців, якщо ці місяці почергово відраховувати від 7 квітня 2022 року. Кожного разу судом відкладався розгляд клопотання про продовження цього строку, так як суд не мав можливості забезпечити участь обвинуваченого, а отже розглянути та вирішити по суті питання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою. Про неможливість вирішити клопотання по суті, суд після кожного засідання повідомляв установу, в якій трималася обвинувачена. Виходячи з того, що обвинувачена після 7 квітня 2022 року по даний час продовжує триматися під вартою, суд вважає, що установою, в якій вона тримався, застосовувалися, як це передбачено ст.331 ч.4 КПК України, положення ст. 615 КПК України, а тому строк її тримання під вартою закінчується 7 грудня 2022 року. На переконання суду за таких обставин клопотання про продовження строку тримання під вартою підлягає вирішенню саме по суті, зокрема, з точки зору обґрунтованості клопотання та доцільності подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Суд бере до уваги, що в разі визнання ОСОБА_5 винною та при призначенні їй покарання у вигляді позбавлення волі, згідно ст.72 КК України та ст.374 КПК України суд буде зобов`язаний зарахувати ій у строк відбування покарання увесь час перебування під вартою і таке зарахування буде відповідати інтересам обвинуваченої, не буде порушувати її прав.

Судове провадження на даний час не завершене, тому до 7 грудня 2022 року закінчити розгляд справи не вбачається за можливе.

Суд приходить до переконання, що існують ризики, передбачені ст. 177 ч.1 КК України, а саме, що обвинувачена може переховуватися від суду. Також суд вважає, що зазначені обставини свідчать про наявність ризику вчинення нового кримінального правопорушення. При цьому суд враховує, що обвинуваченій загрожує покарання у вигляді тривалого позбавлення волі, відомості про особу обвинуваченої, який раніше судима, офіційно не працевлаштована, в шлюбі не перебуває.

Також суд враховує, що обвинувачена не заперечує завдання смерті іншій особі, що є вагомим доказом обґрунтованості обвинувачення.

Інший запобіжний захід, на переконання суду, не буде достатнім для запобігання визначених судом ризиків, а тому клопотання захисника про зміну запобіжного заходу задоволенню не підлягає

Тому суд вважає, що доцільним є продовжити обвинуваченій ОСОБА_5 строк тримання під вартою. Суд приходить до переконання, що строк тримання під вартою обвинуваченому належить продовжити, згідно ст.197 КПК України, строком на 60 днів. Зважаючи на те, що юридичне значення ухвали про продовження строку тримання під вартою є в продовженні строку, який закінчується, то юридично значима дія цієї ухвали, починається з дня закінчення строку тримання під вартою, та вказані 60 днів необхідно відраховувати з 7 грудня 2022 року і продовжити строк тримання під вартою до 5 лютого 2023 року.

Вирішуючи питання про те, з якого часу належить відраховувати вказані 60 днів, суд бере до уваги також наступне. Як зазначено у «Словнику української мови» в 11 томах (том 8, 1977р., стор.171.), тлумачення значення слова «продовжувати», визначено таким чином: «Робити довшим за часом, збільшувати строк чого-небудь».

Отже продовження строку починається з часу, коли такий строк закінчується, і такий строк необхідно збільшити, а не з часу, коли такий строк ще продовжує тривати.

Відлік часу, з якого починає діяти продовжений строк тримання під вартою, з моменту винесення такої ухвали, а не з часу закінчення раніше продовженого строку є нелогічним і суперечить, наведеному вище, науковому тлумаченню слова «продовжити». При такому розумінні відліку продовженого строку, строк тримання продовжується не на 60 днів, а на фактично менший строк.

Керуючись ст.ст. 331, 369-372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Строк тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , продовжити до 5 лютого 2023 року.

У задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу відмовити.

На ухвалу на протязі п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляція до Дніпровського апеляційного суду.

Головуючий суддя: ОСОБА_1