Справа № 761/261/23
Провадження № 1-кс/761/678/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

захисника - ОСОБА_3

слідчого- ОСОБА_4

прокурора - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 20.10.2022, у кримінальному провадженні № 0000444, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.06.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190; ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України,

в с т а н о в и в :

до слідчого судді надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 20.10.2022, у кримінальному провадженні №0000444, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.06.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190; ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України складеної слідчим СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_5 .

Так, зі скарги захисника ОСОБА_3 , убачається, що 20.10.2022 слідчий СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_5 повідомив про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190; ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, у кримінальному провадженні № 0000444 від 24.06.2022. При цьому, скаржник посилається на необґрунтованість та безпідставність повідомленої підозри.

Скаргу адвокат мотивує тим, що підставою для реєстрації 19.10.2022 кримінального провадження став рапорт старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 на ім`я начальника СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 , яким в подальшому доручено зареєструвати вказаний рапорт до журналу ЄОЗП ГУНП у м. Києві та організувати належне досудове розслідування.

В подальшому, 19.10.2022 реєстратором ОСОБА_9 відомості щодо кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 190 КК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000806 від 19.10.2022, а також постановою заступника керівника Київської міської прокуратури визначено групу прокурорів у кримінальному провадженні №0000806.

В той же час, постановою прокурора ОСОБА_10 від 19.10.2022 матеріали кримінального провадження №0000806 об`єднанні з кримінальним провадженням №0000444 від 24.06.2022 в одне провадження. Підставою для об`єднання даних кримінальних проваджень стало те, що в одному провадженні можуть бути об`єднанні матеріали досудових розслідувань по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчиненні однією особою (особами).

Водночас, об`єднавши вказані кримінальні провадження, прокурором в порушення вимог ч. 2 ст. 217 КПК України об`єднанні в одне провадження матеріли досудових розслідувань щодо кримінального проступку та щодо злочину. Відтак, на думку захисника, об`єднавши вказані матеріали прокурором безпідставно наділено повноваженнями по розслідуванню проступків осіб, які не мають права розслідувати проступки, а також фактично не здійснено об`єднання матеріалів, оскільки фактично не здійснено таке об`єднання.

Крім того, захисник також зазначає, що в порушення вимог ч. 4 ст. 218 КПК України матеріали кримінального провадження №0000806 не були надіслані органу дізнання з урахуванням підслідності. Також у об`єднаному кримінальному провадженні не було визначено дізнавача керівником органу дізнання.

Таким чином, вищезазначені порушення, на думку захисника, свідчать про те, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру не уповноваженою особою, що має наслідком не набуття ОСОБА_6 процесуального статусу підозрюваного, оскільки підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, на думку сторони захисту, мав вручати та підписувати саме дізнавач, за погодженням з прокурором, а не слідчий.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 підтримав скаргу в повному обсязі та просив її задовольнити з підстав наведених у ній.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення скарги та скасування повідомлення про підозру та зазначила, що вищезазначене повідомлення про підозру є обґрунтованим і підстав для його скасування відсутні. Також прокурор зазначила, що постанова про об`єднання матеріалів досудового розслідування є вмотивованою і прийнята з дотриманням вимог КПК України, а тому доводи захисника в цій частині є необґрунтованими.

Слідчий ОСОБА_4 підтримав доводи прокурора.

Заслухавши доводи захисника, прокурора та слідчого, вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, підозрюваним, його захисником чи законним представником може бути оскаржено повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Як убачається з матеріалів скарги та долучених в судовому засіданні документів, СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000444 від 24.06.2022.

20.10.2022 слідчий СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Київськох міської прокуратури ОСОБА_5 повідомив про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 1 ст. 190; ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, у кримінальному провадженні № 0000444 від 24.06.2022.

Підозра є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Право підозрюваного «знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють», що визначено пунктом 1 частини третьої статті 42 КПК України, кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.

Згідно з положеннями ст. 276 КПК України - повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках, зокрема, наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ст. 277 КПК України повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Статтею 278 КПК України регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру. Зокрема, відповідно до ч.1 ст.278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відповідно до змісту ч. ч. 1, 2 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Суд при постановлені ухвали, керується при цьому також висновками ЄСПЛ у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom», де зазначено, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення» та така кількість доказів на даний час у наданих прокурором матеріалах наведена.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Murray v. the United Kingdom» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

При цьому, суд на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. На підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів суд повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Так, судом встановлено, що відповідно до повідомлення про підозру від 20.10.2022, ОСОБА_6 підозрюється у підбуренні до надання службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, за вчинення в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, а також у заволодінні чужим майном шляхом обману, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Так, з матеріалів доданих до скарги вбачається, що постановою прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_5 від 19.10.2022 матеріали досудових розслідувань у кримінальних провадженнях №0000444 та №0000806 об`єднанні в одне кримінальне провадження, оскільки у вказаних кримінальних провадження наявні дані про вчинення кримінальних правопорушень одними й тими ж службовими особами, умисел яких спрямований був на заволодіння коштами.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 217 КПК України передбачено, що у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами).

Положення вказаної частини не забороняють об`єднувати в одному провадженні матеріали досудових розслідувань щодо проступку і злочину, оскільки в статті йде мова про вчинення кримінальних правопорушень, що в силу ст. 12 КК України включає в себе як проступок так і злочин.

Крім того, щодо посилання захисника на положення ч. 2 ст. 217 КПК України, якими передбачено заборону об`єднувати в одне провадження матеріали досудових розслідувань щодо кримінального проступку та щодо злочину, то така заборона не розповсюджується на випадки коли необ`єднання матеріалів досудового розслідування може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та судового розгляду.

Як убачається із постанови про об`єднання матеріалів досудового розслідування від 19.10.2022, прокурором на підставі аналізу матеріалів кримінальних проваджень зібраних під час досудового розслідування було прийнято рішення, що вказані кримінальні провадження мають бути об`єднанні в одне, оскільки це може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та судового розгляду.

Отже, відповідно до вимог ч. 2 ст. 217 КПК України, розслідування злочину та кримінального проступку здійснюється за правилами досудового слідства. Положення глави 25 цього Кодексу, якою передбачені особливості досудового розслідування кримінальних проступків, в такому разі не застосовуються.

А тому, слідчий, який входить в групу слідчих у кримінальному провадженні №0000444 уповноважений був повідомляти про підозру у вчиненні кримінального проступку та злочину.

Відтак, доводи адвоката ОСОБА_3 про вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 не уповноваженою особою є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на матеріалах кримінального провадження та положеннях кримінального-процесуального законодавства.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги адвоката ОСОБА_3 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 20.10.2022, у кримінальному провадженні № 0000444, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.06.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190; ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 22, 26, 93, 110, 217, 276-278, 303, 306, 307, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 20.10.2022, у кримінальному провадженні № 0000444, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.06.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190; ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Проголошення повного тексту ухвали відбудеться 06.02.2023 о 08 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1