УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 220 190 000 000 000 26,

у с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 220 190 000 000 000 26.

На обґрунтування клопотання зазначено, що рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва накладений арешт на спеціалізований напівпричіп Н/ПР-самоскид-Е, FRUEHAUF DJDSA3, реєстраційний номер НОМЕР_1 , однак подальша необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала, тому заявник просив його скасувати.

Слідчий суддя, дослідивши наявні у його розпорядженні матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника, якщо ним, зокрема, доведено, що у подальшому застосування цього заходу відпала потреба або він накладений необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Адвокат ОСОБА_2 звертаючись до суду, не зазначив на якій стадії перебуває кримінальне провадження, у рамках якого накладено арешт (на стадії досудового слідства чи судового розгляду), не подано жодних документів, які б давали можливість ідентифікувати підставу накладення арешту на майно, не додано документів, які б підтверджували сам факт застосування зазначеного заходу забезпечення, а відтак, встановити склад учасників, порядок та підставу розгляду цього клопотання по суті не вбачається можливим.

Заявником, у тому числі не долучено до клопотання ухвалу відповідного суду про накладення арешту, що викликає сумніви у застосуванні такого запобіжного заходу кримінального забезпечення.

Згідно з п. 1 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 №5 за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Вказані обставини також породжують обґрунтовані сумніви щодо підсудності даного клопотання Шевченківському районному суду м. Києва.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва, що є підставою для його повернення ініціатору для звернення до суду, який накладав арешт, у випадку застосування відповідного заходу забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 7, 9, 26, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 220 190 000 000 000 26 повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1