Дата документу 25.04.2023
Справа № 334/2405/23
Провадження № 1-кп/334/456/23
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2023 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжі кримінальне провадження № 1-кп/334/456/23, внесене 10.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000090, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, який має середню освіту, не працює, у шлюбі не перебуває, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною першою статті 249 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,

встановив:

10 лютого 2023 року приблизно о 09.00 годині ОСОБА_3 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, діючи умисно, знаходячись на Каховському водосховищі р. Дніпро поблизу «Аркового мосту» Дніпровського району м. Запоріжжя, в порушення статті 63 Закону України «Про тваринний світ» та підпункту 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999, з берега, за допомогою забороненого знаряддя рибного лову «драк», методом багріння, займався незаконним рибним добувним промислом, внаслідок чого незаконно виловив: плітка - 111 екземплярів, карась - 7 екземплярів, плоскирка - 6 екземплярів, вартістю згідно з розрахунком матеріальної шкоди відповідно до такс, затверджених Кабінетом Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», на загальну суму 194 055 гривень, що підтверджено висновком експерта від 22.03.2023 № СЕ-19/108- 23/2401-ЕЛ, чим завдав істотної шкоди рибному господарству України.

Умисні дії обвинуваченого ОСОБА_3 суд кваліфікує за частиною першою статті 249 КК України як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 свою вину в інкримінованому йому кримінальному проступку визнав повністю.

Враховуючи те, що обвинувачений в повному обсязі визнав свою вину у вчиненні кримінального правопорушення при обставинах, викладених в обвинувальному акті, за згодою учасників судового провадження, суд, в силу частини третьої статті 349 КПК України, визнав недоцільним дослідження доказів щодо обставин, які ніким не оспорюються, обмежившись допитом обвинуваченого, дослідженням документів про речові докази та процесуальні витрати, а також документів, що характеризують обвинуваченого. При цьому суд роз`яснив наслідки, передбачені частиною третьою статті 349 КПК України, переконався у добровільності позицій та правильному розумінні учасниками судового провадження наслідків відмови від дослідження інших доказів, що позбавляє їх права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку.

Допитаний в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 пояснив, що 10.02.2023 зранку він пішов ловити рибу драком під Арковий міст. Під час риболки впіймав плітку - 111 штук, карася - 7 штук та декілька пласирок (точну кількість не пам`ятає). В подальшому його виявив рибоохоронний патруль, який викликав поліцію. У вчиненому розкаюється. Позов визнає в повному обсязі.

Згідно з частиною п`ятою статті 9 КПК України кримінально процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978, «Коробов проти України» від 21.10.2011 Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Допитавши обвинуваченого, дослідивши документи, суд дійшов висновку, що вина обвинуваченого ОСОБА_3 у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, повністю доведена «поза розумним сумнівом».

При призначенні покарання, відповідно до статей 65-67 КК України суд враховує ступінь тяжкості вчинених кримінальних правопорушень, дані про особу винного, а також обставини, що впливають на покарання.

ОСОБА_3 вчинив кримінальний проступок, раніше не судимий, у шлюбі не перебуває, на під наглядом лікарів психіатра та нарколога не перебуває.

Обставиною, яка пом`якшує покарання обвинуваченому ОСОБА_3 суд визнає його щире каяття, яке полягає у відвертому осуді обвинуваченим своєї протиправної поведінки та готовності нести відповідальність за вчинене. При цьому обставини, які обтяжують йому покарання, судом не встановлені.

Враховуючи у сукупності тяжкість вчиненого обвинуваченим кримінального правопорушення, його особу, ступінь його вини, суд вважає необхідним призначити ОСОБА_3 мінімальне покарання в межах санкції, передбаченої частиною першою статті 249 КК України, у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

На переконання суду, призначення обвинуваченій такого покарання буде справедливим, співрозмірним і достатнім для її виправлення, кари та запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як самою обвинуваченою, так і іншими особами, а також буде відповідати таким принципам Європейської конвенції з захисту прав людини і основоположних свобод як пропорційність обмеження прав людини, легітимна мета та невідворотність покарання.

Представником потерпілого Державним агентством меліорації та рибного господарства України заявлений цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_3 , в якому він просить стягнути з обвинуваченого на користь держави Україна відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним проступком, в сумі 194 055 гривень.

Згідно з частиною другою статті 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: (1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); (2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо), якщо інше не встановлено законом.

Частиною першою статті 1166 ЦК встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Обвинувачений ОСОБА_3 визнав позов в повному обсязі. Розмір збитків підтверджений висновком експерта від 22.03.2023 № СЕ-19/108-23/2401-ЕЛ. Таким чином, позов необхідно задовольнити та стягнути з обвинуваченого на користь держави відшкодування збитків в сумі 194 055 гривень.

Долю речових доказів суд вирішує відповідно до положень статті 100 КПК України.

Відповідно до статей 96-1, 96-2 КК України підлягають спеціальній конфіскації знаряддя рибного лову «Драк»; водні біоресурси: плітка 111 екз., карась 7 екз., плоскирка 6 екз., на які накладений арешт ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 23.02.2023 у кримінальному провадженні № 1-кс/334/553/23.

Керуючись статтями 100, 127, 368, 370, 374, 376 КПК України, суд

ухвалив:

ОСОБА_3 визнати винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною першою статті 249 КК України та призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Цивільний позов Державного агентства меліорації та рибного господарства України до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним проступком, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави відшкодування збитків, завданих кримінальним проступком, в сумі 194 055 (сто дев`яносто чотири тисячі п`ятдесят п`ять) гривень.

Безоплатно вилучити у власність держави речові докази - знаряддя рибного лову «Драк»; водні біоресурси: плітка 111 екз., карась 7 екз., плоскирка 6 екз.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок може бути оскаржений до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Ленінський районний суд м. Запоріжжя протягом 30 днів з дня його проголошення.

Копії вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя: