Справа № 405/364/23
провадження № 1-кс/405/791/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.03.2023 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника-адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 січня 2023 року № 0000002, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, про продовження запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Одеси, Одеської області, громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судиму,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий в ОВС слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 30 днів.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, вважав за необхідне продовжити строк тримання під вартою підозрюваному, посилаючись, на обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що викладені в клопотанні, та неможливість їх запобіганню, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Підозрюваний та захисник не заперечували щодо задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, (кримінальне провадження № 0000002 від 04.01.2023 року, правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч. 2 ст.111 КК України, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) органом досудового розслідування даного кримінального правопорушення є слідчий відділ УСБУ в Кіровоградській області (а.к.8).

21.01.2023 о 11 год. 55 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

21.01.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України (а.к. 98-99).

23.01.2023 слідчим суддею Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з 11 год. 55 хв. 21.01.2023 до 11 год. 55 хв. 21.03.2023 (а.к. 102-103).

Постановою першого заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 від 15.03.2023 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000002 від 04.01.2023 до 21.04.2023 (а.к. 126-127).

Частиною ч.3 ст.199 КПК України визначено, що в клопотанні про продовження строку тримання під вартою мають бути вказані обставини, які свідчать, про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Щодо обґрунтованості підозри:

Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується протоколом про проведення НСРД (а.к.14-58), протоколом про проведення НСРД (а.к. 59-63), протоколом огляду місця події (а.к. 64-67), протоколом обшуку (а.к.68-71), протоколами тимчасових доступів до речей і документів (а.к. 72-73, 74-75, 76, 78), висновком експерта (а.к. 82-84), повідомленням про підозру (а.к. 98-99), та іншими матеріалами.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». В оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало протии України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.111 КК України.

Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст. 111 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є особливо тяжким злочином, за який передбачено у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавлення волі, з конфіскацію майна.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час ризики, передбачені п.п.1, 2, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися. Так, підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яка може бути до нього застосована, у разі ухвалення обвинувального вироку може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначені обставини самі по собі можуть бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, що узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі "Ілійков проти Болгарії", в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Крім того, прокурором також обґрунтовано та доведено, що ризики, передбачені п. п. 2,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Протиправні дії, підозрюваного викриті з причин, що не залежали від його волі, у зв`язку із чим останній може вчинити протиправні дії на продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Отже, ризики передбачені п.п.1,2,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, які мали місце та були враховані при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжують існувати на даний час та не вичерпались і будуть продовжувати мати місце у випадку перебування ОСОБА_4 на волі.

Викладене у своїй сукупності, свідчить, що заявлені ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися, завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою наразі неможливе у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих дій, а саме: отримати відповіді на доручення слідчого з матеріалами, складеними за результатом огляду речей і документів, виявлених та вилучених 21.01.2023 у ході огляду місця події, обшуків за місцем проживання ОСОБА_4 та за місцем роботи останнього, результати яких мають значення для кримінального провадження; отримати розсекречені матеріали, на підставі яких проводились негласні слідчі (розшукові) дії; провести тимчасовий доступ до речей та документів в оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл»; допитати працівників Кіровоградської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» щодо відомих їм обставин вчинення даного кримінального правопорушення; виконати інші слідчі та процесуальні дії, в проведенні яких виникне необхідність для забезпечення прийняття законних і неупереджених рішень; з урахуванням одержаних досудовим розслідуванням доказів, надати належну правову оцінку та вирішити питання про повідомлення ОСОБА_4 про нову підозру чи зміну раніше повідомленої підозри; вручити остаточне повідомлення про підозру підозрюваному ОСОБА_4 та допитати його; виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України; виконати вимоги, передбачені ст. 291 КПК України, а саме скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.

Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п.4 ч.2 ст. 183 КПК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті тримання під вартою.

Запобіжний захід, у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 застосовано та підлягає продовженню з урахуванням особи підозрюваного, характеризуючих даних та насамперед обставин і характеру вчиненого злочину.

Вищевказані обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в подальшому триманні підозрюваного під вартою, а тому слідчий суддя вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 строком на 30 днів, що на думку слідчого судді має найменший вплив на реалізацію прав і свобод людини, не становлять порушення прав людини, а отже таке втручання є розумним і співмірним для цілей цього кримінального провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з 10 год. 50 хв. 17.03.2023 до 10 год. 50 хв. 15.04.2023 р.

Дата закінчення дії ухвали 10 год. 50 хв. 15.04.2023 р.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8