Справа № 397/910/22
н/п : 1-кп/397/53/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.03.2023 Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які послугували підставою для притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого начальником відділу безпеки Товариства з обмеженою відповідальністю «Вересень Плюс», який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 , орган що видав 3511, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

Підготовче судове засідання по даному провадженні було призначене на 10 год. 00 хв. 15.03.2023 року.

У підготовче судове засідання не з`явився представник потерпілого (ТОВ «Вересень Плюс») - ОСОБА_2 , котрий про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом направлення SMS-повідомлення про виклик до суду згідно зазначеного в обвинувальному акті номеру телефону (а.с. 1-5, 47а). Про причини неявки ОСОБА_2 суд не повідомив, заяв та клопотань до суду не подав.

При цьому, представник потерпілого ОСОБА_2 неодноразово викликався до суду (на 18.01.2023 року, 09.02.2023 року та 22.02.2023 року), однак до суду не з`являвся, про причини своєї неявки суд не повідомляв (а.с.21, 29, 37).

Таким чином, своїми діями представник потерпілого - ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст.185-3 КУпАП (неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд).

Відповідно до ч.2 ст.58 КПК України, представником юридичної особи, яка є потерпілим, може бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 57 КПК України, потерпілий зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.

Згідно ст.325 КПК України, якщо в судове засіданні не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого, у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч.3 ст. 139 КПК України, якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду. За злісне ухилення від явки свідок, потерпілий несе відповідальність, встановлену законом.

Згідно ст.129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Відповідно до ст.50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Як зазначено в п.16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 року, №8 «Про незалежність судової влади» у кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Неповага до суду може виражатись у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача, у непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого, порушенні порядку під час судового засідання, а також у вчиненні будь-ким інших дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Згідно з положеннями ч.1, 5 ст.258 КУпАП, у разі вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185-3 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення не складається.

Відповідно до ст.ст. 221, 221-1 КУпАП дані справи розглядаються суддями районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, місцевими господарськими та адміністративними судами, апеляційними судами, вищих спеціалізованих судів та Верховним Судом. Така справа розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене ст.185-3 КУпАП.

Таким чином, з моменту оголошення перерви у судовому розгляді справи або одразу після закінчення судового засідання суд фактично констатує вчинення особою дій, ознаки яких підпадають під дію статті 185-3 КУпАП, завершує стадію порушення справи про адміністративне правопорушення і переходить до наступної стадії, якою є розгляд справи про адміністративне правопорушення. Зважаючи на це, інші підготовчі дії до розгляду справи про адміністративне правопорушення, які передбачені статтею 278 КУпАП, судом (суддею) не проводяться.

Зазначені висновки повністю узгоджуються Рекомендаціями щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, надані Радою суддів України у рішенні від 26.10.2018 №62.

Відповідно до ч.1 ст.185-3 КУпАП неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері судоустрою. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого коментованою статтею, полягає у вчиненні таких дій: у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил. Правопорушення передбачене даною статтею може вчинюватися шляхом різноманітних дій: у вербальній формі, шляхом жестикуляції, шляхом бездіяльності під час непідкорення вимогам головуючого у судовому засіданні, неявки до суду осіб, які визнані у встановленому законодавством порядку свідками, потерпілими, позивачами або відповідачами, експертами, перекладачами тощо. Суб`єкт адміністративного проступку - особи, що є учасниками судового процесу. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суд, дослідивши обставини справи в їх сукупності, враховуючи характер та ступінь суспільної небезпеки вчиненого та наслідки правопорушення, дійшов висновку, що в діях ОСОБА_2 , міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, тобто, неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд.

При вирішенні питання про призначення покарання, до уваги беруться характер вчиненого адміністративного правопорушення, особа правопорушника, ступень вини ОСОБА_2 , відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин. У зв`язку з чим вважаю за доцільне призначити адміністративне стягнення у виді штрафу у межах санкції ч.1 ст. 185-3 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір у провадженні по справі про адміністративні правопорушення у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладене таке стягнення та становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, та керуючись ч.1 ст.185-3, 283-285 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір",

П О С ТА Н О В И В:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП (злісне ухилення від явки в суд) та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок, який необхідно сплатити на рахунок: отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код ЄДРПОУ 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106.

Копію постанови долучити до матеріалів кримінального провадження №397/511/22.

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Олександрівський районний суд Кіровоградської області.

Суддя: ОСОБА_1

Строк пред`явлення постанови до виконання "____"__________202__р.

Постанова набирає чинності "_____"_______________202__р.