Справа № 932/2764/23
провадження № 1-кс/932/1119/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

потерпілої ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, українця, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, визначити підозрюваному заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у разі внесення якої звільнити його з-під варти та покласти на нього такі обов`язки: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; 2) не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; 4) здати свій паспорт для виїзду за кордон.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри підтверджується наданими слідчому судді, зібраними у провадженні матеріалами.

Вказуючи про необхідність обрання до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий зазначає, що останній будучи раніше неодноразово судимий за вчинення умисних корисливих злочинів, на шлях виправлення не став та маючи не погашену в установленому порядку судимість, повторно вчинив корисливий злочин, проти власності, крім того вчинений в умовах воєнного стану, яке є тяжким злочином, та відповідно до санкції ч. 4 ст. 185 КК України карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, що не виключає того, що останній може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, щоб уникнути покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 , у разі доведеності вини останнього, може бути засуджений до покарання пов`язаного з позбавленням волі; незаконно впливати на свідків чи потерпілого, оскільки підозрюваний проживає за однією адресою разом з потерпілою та користуються спільним побутом, він може впливати на потерпілу; вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчить факт неодноразового вчинення підозрюваним ОСОБА_5 , аналогічних злочинів, а також останній немає постійного місця роботи, постійного джерела доходу.

Крім того, враховуючи те, що наразі на території України введений воєнний стан, що суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Беручи до уваги вищевикладене, враховуючи перераховані ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, а також те, що у ОСОБА_8 , відсутні міцні соціальні зв`язки, до останнього не може бути застосовано інший, менш суворий, запобіжний захід згідно з пунктами 1-4 частини першої статті 176 КПК України, бо він не зможе забезпечити виконання процесуальних обов`язків передбачених чинним законодавством та забезпечити можливість виконання процесуальних рішень, у тому числі вироку суду.

На судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування, а наявних ризиків достатньо для застосування до підозрюваного тримання під вартою та не обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу.

На судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, як надто суворого, вказуючи про достатність застосування до нього домашнього арешту, за місцем свого проживання де він мешкає разом з потерпіло. Іншого житла він не має, закодується та більше не буде вчиняти крадіжки. Він неофіційно працевлаштований, приховуватись від слідства та вчиняти нові крадіжки не буде, на свідків та потерпілу не впливатиме.

На судовому засіданні захисник ОСОБА_6 , наполягав на застосуванні більш м`якого виду запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту, вказавши на необґрунтованість усіх зазначених прокурором ризиків, суворість запропонованого прокурором запобіжного заходу, згоду потерпілої на проживання з нею підозрюваного, яка в разі виникнення для неї загрози завжди може викликати поліцію.

На судовому засіданні потерпіла ОСОБА_7 , пояснила, що підозрюваний є її братом, з яким вона тривалий час проживає за однією адресою. Брат постійно зловживає алкоголем та наркотиками, а під їх впливом чинить домашнє насильство щодо неї, у зв`язку з чим вона неодноразово викликала поліцію, яка належним чином не реагувала. Дозволу на розпорядження належним їй телевізором та цифровим тюнером вона не надавала та вказані речі підозрюваний вже викрадав, за вчинення чого вже відбував покарання. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу поклалася на розсуд суду.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі визначені у частині першій статті 178 КПК України.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України .

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з частиною третьою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, що наведені вище. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина четверта статті 182 КПК України).

Згідно з частиною п`ятою статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин першої та другої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Суд встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000287 від 19 березня 2023 року, повідомленням про підозру від 20 березня 2023 року, яке було вручене останньому 20 березня 2023 року.

Відповідно до вказаної підозри ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 19 березня 2023 в період часу з 11:00 год. по 18:44 год., більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , перебував за адресою: АДРЕСА_1 , де реалізуючи раптово виниклий умисел, направлений на таємне, повторне викрадення чужого майна, що за його діями ніхто не спостерігає, і вони скориставшись тим, непомітними для оточуючих, діючи умисно, таємно, повторно, із корисливих мотивів, вчиняючи злочин в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, взяв майно, яке перебувало в кухонній кімнаті за вищевказаною адресою, що належить потерпілій ОСОБА_7 , а саме: телевізор, марки «Samsung», моделi: US-19ES4000W, вартістю 3000 грн та цифровой тюнер ROMSAT T8050HD вартістю 700 грн, чим спричинив потерпілій ОСОБА_9 матеріальний збиток на загальну суму 3700 грн.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за частиною четвертою статті 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри підтверджується: рапортом інспектора від 19 березня 2023 року, протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 19 березня 2023 року, заявою ОСОБА_7 від 19 березня 2023 року про надання дозволу на огляд належного їй домоволодіння, протоколом огляду місця події від 19 березня 2023 року, з фототаблицею, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 19 березня 2023 року, письмовими поясненнями ОСОБА_5 від 19 березня 2023 року та його усними поясненнями наданими на судовому засіданні, протоколом допиту потерпілого від 20 березня 2023 року та її усними поясненнями наданими на судовому засіданні, товарним чеком від 02 серпня 2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 20 березня 2023 року, протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками від 20 березня 2023 року, за участю останнього, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 20 березня 2023 року, протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками від 20 березня 2023 року за участю останнього.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 196 КПК України слідчим суддею встановлені такі обставини, щодо заявлених прокурором ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість здійснення підозрюваним незаконного впливу на потерпілу, що вбачається з факту проживання вказаних осіб за однією адресою, відсутністю у підозрюваного будь-якого іншого житла, повторного вчинення крадіжки щодо тієї саме потерпілої, поведінки останньої на судовому засіданні, відповідно до якої вона вказала на неодноразове вчинення щодо неї домашнього насильства з боку підозрюваного, в стані алкогольного та наркотичного сп`яніння, в якому він перебуває досить часто, адже він, після звільнення з місць позбавлення волі 24 червня 2022 року (вимога про наявність судимостей від 20 березня 2023 року) дев`ять разів лікувався в Клінічній лікарні з надання психіатричної допомоги Дніпровської міськради (довідка від 21 березня 2023 року).

На судовому засіданні підозрюваний підтвердив вказані обставини, а при зверненні учасників судового розгляду до потерпілої з питанням про можливість обрання відносно нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту, звертався до потерпілої у формі, яка містила ознаки намагання вчинення на неї впливу для надання необхідних відповідей.

При більш детальному опитуванні потерпілої щодо вказаного питання потерпіла проявляла ознаки хвилювання, а при застосуванні слів домашнє насильство ледве стримувала сльози.

Такі обставини виключають можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, адже в такому випадку не буде дотримано співмірності між ступенем тимчасового звуження прав підозрюваного, який обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, і можливим ризиком завдання шкоди потерпілій, з причини намагання вплинути на її подальшу процесуальну поведінку, при тому, що перший має такий вплив як особа, яка є братом потерпілої та дуже добре її знає.

Обставин щодо можливого впливу з боку підозрюваного на свідків прокурор не навів, а слідчий суддя їх не встановив.

Ризик, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя також вважає доведеним, оскільки підозрюваний будучи судимим за корисливі злочини чотири рази, вкотре вчинив крадіжку, тай ще того самого майна, за крадіжку якого він вже відбував покарання.

Підозрюваний на судовому засіданні ствердив, що у нього відсутні кошти та постійна робота, а вчинення відповідної крадіжки у своєї сестри, свідчить про те, що у нього відсутні будь-які законні джерела коштів, навіть для задоволення своїх мінімальних потреб, що свідчить про досить високий ризик вчинення ним повторних корисливих злочинів. Не реагування на такий ризик свідчитиме про створення потенційної небезпеки для громадян, які на законних підставах володіють своїм майном та розраховують на вжиття державою заходів щодо його охорони.

Ризик передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість вчинення підозрюваним дій спрямованих на переховування останнього від органів досудового розслідування та, або суду слідчий суддя вважає недоведеним, оскільки прокурором не надано жодного доказу щодо цього.

Підозрюваний, на даній стадії досудового розслідування визнає свою вину, після викрадення майна не вчиняв спроби втечі, не вживав заходи щодо неможливості його викриття. Підозрюваний є неодноразово судимим проте він жодного разу не намагався переховуватись від органів досудового розслідування та, або суду. Сам по собі факт можливості притягнення його до кримінальної відповідальності у виді позбавлення волі, за відсутності інших відповідних обставин, не може свідчити про наявність вказаного ризику, враховуючи особу підозрюваного і обставини скоєння ним злочину.

Встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки ті обмеження та обов`язки що покладаються на підозрюваного при їх обранні будуть недостатніми за наведених вище обґрунтувань. Доводів на спростування вказаних тверджень стороною захисту наведено не було.

При обранні вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя, також у відповідності до частини першої статті 178 КПК України оцінює в сукупності такі обставини: вагомість наданих доказів, під час дослідження яких у жодної зі сторін не було зауважень; можливість призначення покарання підозрюваному в разі доведеності вини у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років; відсутність відомостей про особливі хвороби у підозрюваного, який повідомив лише про зловживання алкогольними напоями; відсутність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання; відсутність на його утриманні родини й утриманців; відсутність у нього постійного місця роботи; негативну репутацію підозрюваного та незадовільний його майновий стан; не повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, який є відчутним для потерпілої, яка наразі має вживати заходи для здійснення викупу майна з ломбарду із сплатою суми застави та відсотків.

Вирішуючи питання про визначення розміру застави, слідчий суддя враховуючи наведені обставини, визнає за доцільне визначити її в мінімальному розмірі, вважаючи, що ним в достатній мірі буде гарантовано виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та він не буде завідомо непомірним для нього. На судовому засіданні підозрюваний не висловив власну думку із даного питання.

Таким чином, враховуючи викладене та зважаючи на доведення прокурором обставин щодо неможливості на даній стадії досудового розслідування запобігти встановленим ризикам застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у зв`язку з чим клопотання слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 57 діб.

Визначити підозрюваному заставу 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53680 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі, протягом строку дії ухвали.

При внесенні визначеної слідчим суддею суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_5 , покласти такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати свій паспорт для виїзду за кордон.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин, або порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії ухвали до 17 травня 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 24 березня 2023 року о 08.00 год.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1