Провадження № 1-кп/761/1390/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря с/з ОСОБА_2 ,

провівши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві, підготовчий розгляд у кримінальному провадженні № 0004117 від 17 травня 2020 року щодо:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Усатове Біляївського району Одеської області, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

У С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва з Київської місцевої прокуратури № 10 (Шевченківська окружна прокуратура м. Києва) надійшов обвинувальний акт з відповідними додатками у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004117 від 17 травня 2020 року.

Прокурор ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні клопотала про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, зазначивши, що він відповідає вимогам КПК України. Крім того, клопотала про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_3 не заперечував щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, при цьому просив суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики, які зазначені в клопотанні є недоведеними та він не має наміру переховуватись від суду, та йому не було відомо про те, що він був оголошений в розшук.

Заслухавши сторін кримінального провадження, суд приходить до переконання про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, виходячи з наступного.

Так, вказане кримінальне провадження за підсудністю підлягає розгляду Шевченківським районним судом міста Києва.

Підстав для закриття кримінального провадження на даний час судом не встановлено.

Обвинувальний акт складено з дотриманням вимог ст. 291 КПК України.

Безспірні підстави для повернення обвинувального акта прокурору відсутні.

Перешкод щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта судом не встановлено.

Вирішуючи питання доцільності обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні вказаного клопотання та обрати обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Так, відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Частиною 1 ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, як вбачається з обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, докази обґрунтованості обвинувачення ОСОБА_3 є вагомими, більш детальну оцінку яким суд надасть під час перебування в нарадчій кімнаті при прийнятті остаточного рішення у даному кримінальному провадженні.

Крім того, у зв`язку із ухиленням обвинуваченого ОСОБА_3 від суду, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2021 року його було оголошено в розшук та 08 грудня 2022 року надано дозвіл на йог затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За таких обставин, суд вважає, що обвинувачений знаючи, що за кримінальне правопорушення, вчинення якого йому інкримінується, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, може переховуватися від суду.

Щодо існування інших, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, на наявність яких у клопотанні посилається прокурор, а саме: незаконно впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення суд вважає, що в цій частині клопотання є недоведеним.

Водночас, слідчий суддя вважає, що обрання ОСОБА_3 найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може ґрунтуватись лише на тому, що кримінальне правопорушення, вчинення якого йому інкримінується, відноситься до категорії нетяжких злочинів.

Крім того, прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до ОСОБА_3 не зможе в повній мірі запобігти ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Обираючи такий вид запобіжного заходу, суд виходить із необхідності уникнення ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості обвинуваченого переховуватися від суду, міцності його соціальних та сімейних зв`язків, його віку та стану здоров`я, майнового стану.

Крім того, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України та зобов`язати обвинуваченого прибувати до суду за його першою вимогою; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 194, 314-316, 376 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004117 від 17 травня 2020 року, який відбудеться у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А, зал судових засідань № 12, о 15 годині 25 хвилин 11 січня 2023 року.

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Викликати в судове засідання сторони кримінального провадження.

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою - залишити без задоволення.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до суду за його першою вимогою;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії обов`язків щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити тривалістю 60 (шістдесят) днів, тобто до 11 березня 2023 року включно.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Шевченківського

районного суду м. Києва ОСОБА_1