КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-сс/824/708 /2023 Головуючий у 1 інстанції ОСОБА_1
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

представників власника майна ОСОБА_6 , ОСОБА_7

власника майна ОСОБА_8

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу з доповненнями адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , подані в інтересах ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року у кримінальному провадженні № 0001674 від 20 серпня 2022 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Зазначеною ухвалою задоволено клопотання прокурора відділу Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 та накладено арешт на майно, а саме об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер 000 та вхідну групу консольного типу на прибудинковій території за адресою: АДРЕСА_1 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_8 із забороною вчиняти будь-які дії відносно вказаного майна, користуватись та розпоряджатись вказаними об`єктами нерухомого майна будь-якими особам, проводити будівельні роботи, здійснювати реконструкцію вказаного нерухомого майна.

Прийнявши рішення, слідчий суддя погодився з доводами прокурора, зазначеними у клопотанні, про необхідність накладення арешту на майно з метою його збереження як речового доказу у кримінальному провадженні, пославшись на вимоги ст.ст. 98, 170, 173 КПК України.

В апеляційній скарзі представник власника майна ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_7 просить поновити строк на апеляційне оскарження посилаючись на те, що під час розгляду клопотання ні власник майна, ні його представники присутніми не були, ухвалу слідчого судді згідно месенджера отримали 14 листопада 2022 року. Також просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання органу досудового розслідування про накладення арешту на об`єкт нерухомого майна, який належить ОСОБА_8 .

По суті апеляції вказує на те, що в порушення вимог чинного кримінального процесуального закону, зокрема ст. 170 КПК України, під час розгляду клопотання слідчим суддею безпідставно зроблено висновок про належність об`єкта нерухомого майна та вхідної групи консольного типу на прибудинковій території до речових доказів у даному кримінальному провадженні, а відтак відсутні підстави для накладення арешту на вказане майно. Апелянт зазначає, що доводи прокурора щодо необхідності накладення арешту на майно належним чином не були обґрунтовані, не було надано доказів, що вищезазначене майно є об`єктом кримінально протиправних дій у даному кримінальному провадженні. Також апелянт посилається на те, що: ОСОБА_8 не є підозрюваним у даному кримінальному провадженні; досудове розслідування щодо нього не здійснюється; жодного підтвердження щодо завданої шкоди земельній ділянці немає, так як відповідно експертизи не проводились; відсутні докази будь-якої шкоди, яка є обов`язковою у відповідності до ч. 1 ст. 197-1 КК України. Водночас посилається апелянт і на те, що згідно технічного паспорту на нежитлове приміщення воно має єдиний окремий вхід у будинок АДРЕСА_2 та вся земельна ділянка навколо нього знаходиться на балансі юридичної особи ЖБК «Восток», яке надало власнику нежитлового приміщення ОСОБА_8 дозвіл на реконструкцію квартири під нежитлове приміщення з окремим входом.

Адвокат додає, що ні прокурор в клопотанні, ні слідчий суддя в оскаржуваній ухвалі, в порушення відповідно ст. ст. 171, 173 КПК України, не оцінили розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для власника.

В судове засідання апеляційної інстанції не з`явився прокурор, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, на адресу суду надіслав заяву про розгляд справи у його відсутність, а тому колегія суддів вирішила за можливе розглянути апеляційну скаргу у відсутність прокурора.

Заслухавши доповідь судді, доводи апелянтів, які підтримали вимоги апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги та доповнення до неї, перевіривши матеріали провадження та додані до апеляційної скарги документи, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів судової справи, Відділом дізнання Шевченківського управління поліції ГУНП в м. Києві проводиться досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 України. Підставами для внесення відомостей про кримінальне правопорушення стали факти самовільного, всупереч установленому законом порядку зайняття земельної ділянки під час реконструкції квартири АДРЕСА_3 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням окремої вхідної групи консольного типу.

Постановою органу досудового розслідування від 14 вересня 2022 року об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер 000 та вхідну групу консольного типу на прибудинковій території за адресою: АДРЕСА_1 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. З метою збереження вказаного майна прокурор у кримінальному провадженні звернувся до слідчого судді з відповідним клопотанням, оскільки на його переконання існує загроза зникнення, втрати, пошкодження чи передачі майна іншим особам чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року клопотання прокурора було задоволено та накладено арешт на вищезазначеного майна з метою збереження його як речового доказу.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді про необхідність накладення арешту на вказане майно з метою збереження його як речового доказу, оскільки такі висновки ґрунтуються на доданих до клопотання прокурора доказах та узгоджуються з вимогами ст..ст. 2, 7, 170-173 КПК України.

З урахуванням положень ст.ст. 2, 7 КПК України, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати мету, правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні органу досудового розслідування та відповідати вимогам закону.

Так, частиною другою ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна;можливість використання майна як речового доказу; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним. Позбавлення власності допускається лише «на умовах, передбачених законом», тоді як держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції.

З матеріалів, доданих до клопотання прокурора, зокрема протоколу огляду місця події від 20.08.2022 року, вбачається, що за адресою: АДРЕСА_2 проводиться реконструкція квартири АДРЕСА_4 під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням окремої вхідної конструкції. Однак встановлена металева конструкція, виходить за межі будинку та займає територію земельної ділянки навколо будинку, дозволи на користування якої відсутні. Оскільки дозвільних документів на зайняття земельної ділянки до апеляційної скарги не додано, колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги про незаконність ухвали слідчого судді безпідставними. Посилання апелянта на порушення слідчим суддею вимог ст. 170 КПК України не можуть прийматися до уваги, оскільки арешт на вказане майно накладено з правових підстав.

При цьому слід зауважити, що до завдань суду на даному етапі провадження не належить оцінювати, наскільки повно органом досудового розслідування зібрано докази, що стосуються зазначеного кримінального провадження. Його завдання полягає в тому, щоб дослідити ті обставини кримінального провадження, про які органу досудового розслідування відомо на даний час та які дають достатньо обґрунтовані підстави для звернення до суду з відповідним клопотанням про арешт майна.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, суд дослідив зазначені обставини та не знайшов у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно безпідставного чи довільного.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, апелянтом не надано та колегією суддів не встановлено.

Доводи апеляційної скарги про відсутність шкоди земельній ділянці, не повідомлення власника майна про підозру на даній стадії досудового розслідування за вище викладених обставин не є підстави для скасування ухвали слідчого судді та повинні з`ясовуватись в ході досудового розслідування.

За наведеного, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 98, 117, 170, 171, 173, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року, якою задоволено клопотання прокурора відділу Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 та накладено арешт на майно, а саме на: об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер 000 та вхідну групу консольного типу на прибудинковій території за адресою: АДРЕСА_1 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_8 із забороною вчиняти будь-які дії відносно вказаного майна, користуватись та розпоряджатись вказаними об`єктами нерухомого майна будь-якими особам, проводити будівельні роботи, здійснювати реконструкцію вказаного нерухомого майна - залишити без змін, аапеляційну скаргу з доповненнями адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , подані в інтересах ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвала Київського апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4