Справа № 529/90/23
Провадження № 1-кс/529/3/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2023 року суддя Диканського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні,

встановив:

18.01.2023 представник ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_3 , через засоби поштового зв`язку, подала до суду клопотання про скасування арешту майна автомобіля марки Peugeot. Заява надійшла до суду 18.01.2023.

В обгрунтвання клопотання адвокат ОСОБА_3 вказала, що 28.07.2022 в смт. Солонцівка Харківської області, працівниками поліції зупинено автомобіль марки Peugeot, під керуванням ОСОБА_2 .. В подальшому старшим дізнавачем СД ВП №3 ХРУП №3 ГУНП В Харківській області ОСОБА_4 складено протоколом огляду місця події, оскільки встановлено часткове знищення номера кузова згаданого вище автомобіля. Транспортний засіб було вилучено. ОСОБА_2 , як законним володільцем цього транспортного засобу не було отримано ухвали про накладення арешту. Він не повідомлявся про розгляд відповідного клопотання. Також, останній не обізнаний про наявність кримінального провадження по даному факту. З огляду на зазначене, транспортний засіб підлягає поверненню ОСОБА_2 , а арешт такого майна скасуванню.

Перевіривши подане клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 ст.132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані ст.174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз наведених норм кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі ст.174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього матеріалів, заявник просить скасувати арешт майна, однак не вказує на підставі чого такий був накладений, та не додає відповідних документів на обгрутування цього.

Проте, адвокатом ОСОБА_3 в самій заяві зазначено, що огляд місця події, та протокол огляду місця події складено старшим дізнавачем СД ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області.

Отже, з цього слідує, що досудове розслідування кримінального провадження здійснюється (здійснювалось) СД ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, тобто поза межами територіальної підсудності Диканського районного суду Полтавської області.

Обслуговування території Солонцівської селищної територіальної громади закріплено за СД ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, що свідчить про підсудність скарги Дергачівському районному суду Харківської області.

Доказів про передачу кримінального провадження до іншого слідчого органу з СД ВП №3 ХРУП №3 ГУНП, суду не подано.

Відповідно до розпорядження Верховного Суду від 14.03.2022 № 7/0/9-22 "Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Донецької, Запорізької та Харківської областей)" у зв`язку із зміною територіальної підсудності для розгляду Диканському районному суду Полтавської області визначено судові справи, які належали до підсудності лише Шевченківського районного суду Харківської області, Сахновщинського районного суду Харківської області (вже відновлено) та Золочівського районного суду Харківської області.

У згаданому переліку Дергачівський районний суд Харківської області відсутній. На даний час вказаний суд відновив здійснення правосуддя.

Разом з тим, ст.34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Частина 3 ст.9 КПК України вказує, що закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Положеннями кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

З урахуванням вищенаведеного, слідчий суддя вважає за необхідне заяву про скасування арешту майна повернути заявнику для подачі до належного суду за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Керуючись ст.369-372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити заявнику його право звернутися з цим клопотанням до Дергачівського районного суду Харківської області, що розташований за адресою: 1-го Травня вул. 63, Дергачі, Харківська область.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1