Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/482/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання п рокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 в межах кримінального провадження №0000204, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.06.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України про накладення арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про накладення у кримінальному провадженні №0000204 від 03.06.2022арешту на майно, яке вилучене в ході обшуку за адресою: м. Одеса, вул. Велика Арнаутська, буд. 2Б, оф. 30.

В обгрунтування клопотання прокурора зазначив, що Подільської окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000204 від 03.06.2022 за ч. 2 ст. 369-2 КК України за заявою ОСОБА_4 про неправомірні дії ОСОБА_5 , до якого останній звернувся за оголошенням у мережі Інтернет про надання консультативних послуг, щодо видачі документів моряка. За виготовлення яких, останній вимагає неправомірну вигоду в сумі близько 2 тисяч доларів США, в тому числі за складання іспиту в Державній кваліфікаційній комісії Інспекції з питань підготовки та дипломування моряків, без можливості проходження навчання у спеціальних навчальних центрах та навчальних закладах, отриманні документів моряка у відповідних управліннях капітанів морських портів та нестворенні штучних перешкод для отримання таких документів моряка.В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , який обумовив необхідність передачі неправомірної вигоди, є засновником та керівником ТОВ «Глобал Марін», який для підготовки документів моряків використовує можливості фіктивного проходження підготовки та навчання навчально-тренажерних закладів.Встановлено що ОСОБА_5 , спільно з іншими посередники, через групу зацікавлених осіб та діючих посадових осіб органів державної влади у сфері підготовки та дипломування моряків та запровадженої останніми протиправної схеми, отримали можливість для несанкціонованого втручання в роботу «Електронного кабінету моряка» з метою одержання ними можливості здійснювати верифікацію документів моряків у вищезазначеній інформаційній системі, спотворювати результати АСТ-тесту та контролювати видачу сертифікатів навчально-тренажерних закладів (далі - НТЗ).Встановлено, що ОСОБА_5 причетний до функціонування вказаного злочинного механізму, зокрема забезпечує зв`язок між суб`єктами підприємницької діяльності (агентами-посередниками), кураторами окремих регіонів та організаторами протиправної схеми, отримує неправомірну винагороду від посередників, яку в подальшому розподіляє між учасниками механізму та службовими особами органів державної влади у сфері підготовки та дипломування моряків.10.01.2023 на підставі Ухвали Подільського районного суду м. Києва за №758/12149/22 з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання та вилучення знарядь кримінального правопорушення було проведено, обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилученого речі та документи, на які необхідно накласти арешт до прийняття рішення у справі. 11.01.2023 року слідчим винесено постанову про визнання вилучених документів та речей речовими доказами.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та документи, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення : збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, накладення арешту мотивовано необхідністю збереження речових доказів, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, проте не зазначено які факти чи обставини доказують ці речові докази та необґрунтовано їх зв`язок з предметом доказування у кримінальному провадженні.

Так, накладення арешту мотивовано необхідністю збереження речових доказів, проте не зазначено, за яким критерієм ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України вилучені в ході обшуку речі та документи визнані речовими доказами та необґрунтовано їх зв`язок з предметом доказування у кримінальному провадженні.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 173 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим

частини першої статті 170 цього Кодексу. Проте у клопотанні прокурор в порушення вимог ст. 173 КПК України, не зазначив наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно вимог ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, клопотання подане без додержання вимог ст. 171 КПК України повертає його прокурору та встановлює строк сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.,

Слідчий суддя вважає, що подане клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання про арешт майна прокурору.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. ст. 98, 170 - 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 в межах кримінального провадження №0000204, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.06.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України про накладення арешту на майно, - повернути прокурору, встановивши строк сімдесят дві години з моменту отримання ухвали для усунення недоліків.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1