УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2023 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, яке внесене до ЄРДР 02.06.2020 за №0000065 по обвинуваченню ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.407 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Солом`янським районним судом м. Києва здійснюється розгляд кримінального провадження за обвинуваченнямОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.407 КК України.

Ухвалою суду від 21.02.2023 року ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строк дії якої спливає 23.04.2023.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи свою позицію тим, що підстав для зміни або скасування запобіжного заходу ОСОБА_6 не вбачається, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти існуючим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт за місце проживання його підзахисного, посилаючись на необґрунтованість ризиків зазначених прокурором.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та захисника, дослідивши клопотання про продовження строку тримання під вартою, суд дійшов до наступного висновку.

За положенням ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Вирішуючи клопотання прокурора щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, судом враховуються вимоги ст.5 Конвенції про захист прав людини, згідно з якою обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Доцільність залишення під вартою особи, яка підозрюється в скоєнні тяжкого злочину, має оцінюватись в кожному випадку окремо у відповідності з її особливими характеристиками.

Європейським судом з прав людини визнано виправданим тривале тримання під вартою за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Суд, погоджується з доводами прокурора про те, що ризики передбачені ст. 177 КПК України, які встановленні під час досудового розслідування кримінального провадження та у суді, продовжують існувати, вчинення тяжкого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, існування ризиків можливого переховування від суду, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, затягувати проведення судового розгляду, зокрема не з`являтись на судові засідання, вчинення іншого кримінального правопорушення, а також те, що на даний час триває судовий розгляд, виправдовують необхідність продовження строку дії найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та дають суду можливість дійти висновку про обґрунтованість наявності у справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, навіть з урахуванням презумпції невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого.

Суд звертає увагу на те, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, а отже, при оцінці ризику переховування від правосуддя, поряд з іншими обставинами, може братися до уваги і загроза відносно суворого покарання, як це відображено у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Пунцельт проти Чехії» від 25.04.2000 р.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» від 04.05.2006, Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання.

Тому у суду є обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений з огляду на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі встановлення його вини, може вдатися спроб переховуватися від суду або незаконно впливати на свідків, з метою зміни останніми показань, що підтверджує наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Приймаючи до уваги принцип презумпції невинуватості, правил поваги свободи особи, враховуючи те, що обраний ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою спливає 24.02.2023 р., а до вказаного терміну судове провадження не може бути завершено, також суд приймає до уваги особу обвинуваченого ОСОБА_6 , його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, той факт, що він раніше не судимий, не одружений, має місце постійної реєстрації, також суд враховує тяжкість інкримінованого йому злочину, суд приходить до висновку про необхідність відступу від правил поваги свободи особи, а також враховує те, що він у судовому засіданні ще не був допитаний, його позиція щодо обставин справи суду не відома, а також з метою уникнення ризиків того, що він, перебуваючи на свободі, може переховуватися від суду, вчинить інше кримінальне правопорушення, а також з метою недопущення незаконно впливати на свідків, затягувати проведення судового розгляду, зокрема не з`являтись на судові засідання, тому суд вважає, що клопотання прокурора про продовження ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого ОСОБА_6 , суд, на теперішній час, не встановив.

Таким чином, ризики передбачені ст.177 КПК України, що були підставою для застосування щодо ОСОБА_6 такого запобіжного заходу як тримання під вартою, не зменшилися та не перестали існувати, підстав для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу - не має, тому суд вважає за доцільне продовжити строк дії обраного обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, без визначення розміру застави.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 331, 371, 372, 376, 392, 394, 395 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із утриманням на гауптвахті в ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком до 15 червня 2023 року включно.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому та направити для виконання.

Ухвала в частині застосування запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п'яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1