УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення ВП № 1 Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гагарін, Смоленської обл. російської федерації, громадянина України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні №0002108 від 18.09.2022 за ч.2 ст. 289 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП № 1 Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Обґрунтовуючи своє клопотання тим, що під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 будучи раніше засудженим, а саме:

- 26.10.2005 року Київським районним судом м. Сімферополя, за ч.3 ст.185 КК України до 3 років позбавлення волі, звільнений з іспитовим строком на 1 рік;

-18.09.2006 року Київським районним судом м. Сімферополя, за ч.2 ст.289, 71 КК України до 5 років 1 місяця позбавлення волі, звільнений 17.12.2010 року умовно-достроково з невідбутим строком 8 місяців 4 дні;

-14.07.2011 року Центральним районним судом м. Сімферополя за ч.2 ст. 186, ч.1 ст. 187, ч.1 ст. 70, 71 КК України до 5 років позбавлення волі, 04.02.2016 року звільнився на підставі ухвали Хмельницького міського районного суду на підставі Закону України від 26.11.2015 року про внесення змін до КК України щодо удосконалення порядку зарахування судом строку попереднього ув`язнення у строк покарання;

- 31.08.2016 року Дніпровським районним судом м. Києва за ч.2 ст.186 КК України до 4 років позбавлення волі, також будучи повідомленим про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України обвинувальний акт по якому 29.07.2021 направлено до Солом`янського районного суду м. Києва на шлях перевиховання та виправлення не став та вчинив новий умисний злочин проти безпеки руху та експлуатації транспорту на території Солом`янського району за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 14.09.2022 приблизно о 06:00 год., перебуваючи на тротуарі за адресою: м. Київ, вул. Гарматна 39-В, помітив припаркований мотоцикл марки «Musstang», модель «MT200-8», білого кольору, номер шасі НОМЕР_1 ,реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_7 та вирішив повторно незаконно заволодіти вище вказаним транспортним засобом шляхом його крадіжки.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне незаконне заволодіння транспортним засобом, а саме: мотоцикл марки «Musstang», модель «MT200-8», білого кольору, номер шасі НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_4 , скориставшись відсутністю інших осіб, переконавшись в тому, що за його діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, та не завадить у вчиненні незаконного заволодіння транспортного засобу шляхом його крадіжки, підійшов до вказаного мотоциклу та, взявши його за кермо та сівши на сидіння водія, із застосуванням власної сили, почав штовхати вказаний мотоцикл із місця його первинного розташування в напрямку вул. Героїв Севастополя у м. Києві, тим самим перемістивши транспортний засіб мотоцикл марки «Musstang», модель «MT200-8», білого кольору, номер шасі НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 в просторі та отримавши над ним контроль, тим самим протиправно, всупереч волі власника, повторно незаконно заволодів вказаним транспортним засобом, чим завдав ОСОБА_7 матеріальної шкоди на суму близько 15 000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразились у незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому повторно, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.289 КК України.

29.09.2022 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.289 КК України підтверджується зібраними, під час досудового розслідуваннями, в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом заяви про вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 18.09.2022; протоколом зняття показань з технічних приладів від 23.09.2022; протоколом огляду місця події від 27.09.2022; протоколом огляду відеозапису від 28.09.2022; протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; протоколом огляду місця події від 29.09.2022, та іншими матеріалами в їх сукупності.

Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до ч.2 ст.289 КК України, карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Так, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Вказний ризик підтвердужуться тим, що підозрюваний не працевлаштований, немає постійного джерела доходу, суспільно-корисною працею не займається, раніше неодноразово судимий, також будучи повідомленим про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України обвинувальний акт по якому 29.07.2021 направлено до Солом`янського районного суду м. Києва, тому існує реальний ризик, що він змінить місце свого проживання не повідомивши про це слідчі підрозділи, що ускладнить проведення досудового розслідування.

Також існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_12 вчинив тяжке умисне кримінальне правопорушення, не працює, не має джерела постійного доходу.

Слідчий зазначає, що вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, мотивуючи тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, продовжити злочинну діяльність, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою - домашній арешт. Вважають, що прокурор не довів наявність ризиків передбачених ч. 1 ст.177 КПК України.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

Як вбачається із матеріалів клопотання, слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002108 від 18.09.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

29.09.2022 р. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_4 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обгрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2001 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає,що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішенн у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівсьтва» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрювану з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівсьтва» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівсьтва» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання вставленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці постійного проживання, наявність утриманців, приходжу до висновку, що прокурором не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризику, який наявний у кримінальному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованим та достатнім задля забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування.

У відповідності до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином, вважаю, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Саме домашній арешт у нічний час з 22.00 години до 06.00 години наступного дня забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Оцінивши в сукупності усі обставини кримінального провадження, у тому числі, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, раніше судимий, у зв`язку з чим, вбачається за можливе застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме домашній арешт за місцем проживання ОСОБА_4 та покласти на нього обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Одночасно з цим, суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного декілька обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , з 22-00 години вечора до 06-00 години ранку наступного дня, в межах строку досудового розслідування, тобто до 29 листопада 2022 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом.

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання та/або місця перебування;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1