Справа № 304/1689/22 Провадження № 1-кп/304/88/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2023 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_5 про звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності в межах кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000097 від 22 червня 2022 року, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Порошково, яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , громадянки України, з вищою незакінченою освітою, розлучена, має на утриманні одну малолітню дитину, працює фасувальником медичних виробіву ТОВ «Лаксфарм», раніше не судима,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 320 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з обвинувального акту, 21 жовтня 2022 близько 12 години 05 хвилин ОСОБА_4 , відповідно до наказу керівника підприємства «Лексфарм» № 126-к від 08 жовтня 2020 року, знаходячись на робочому місці, а саме в приміщенні аптеки № 32 ТОВ «Лексфарм», яка розташована за адресою: Закарпатська область, м. Перечин, вул. Ужгородська, № 8, будучи відповідальною згідно з своїми функціональними обов`язками за ввірені їй цінності та лікарські засоби, з необережності, у вигляді злочинної недбалості, не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинна була і могла їх передбачити, тобто будучи неуважною, не маючи права відпускати визначені «Порядком відпуску лікарських засобів та виробів медичного призначення з аптек та їх структурних підрозділів» медичні препарати без пред`явлення відповідного рецепту форми № 1, реалізувала ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , препарат «Корвалол Дарниця» в кількості 4 скляні ємкості, розчин 40 мл, які містять в своєму складі психотропну речовину «фенобарбітал», загальною масою 3,1677 г, та яку віднесено до психотропних речовин, обіг яких обмежено і стосовно якого допускається виключення деяких заходів контролю, чим порушила «Порядок відпуску лікарських засобів і виробів медичного призначення з аптек та їх структурних підрозділів», визначених п. 11 розділу 1 Правил виписування рецептів на лікарські засоби і вироби медичного призначення, додаток 5 до вищевказаного порядку», затверджених наказом МОЗ України від 19.07.2005 року за № 360, зареєстрованих в Міністерством юстиції України 20.05.2005 року за № 782/11062 та положення Постанови Kабінету Міністрів України № 1203 від 10.10.2007 p., згідно з якими відпуск лікарських засобів відносно яких допускається виключення деяких заходів контролю, в склад яких входить психотропна речовина фенобарбітал, здійснюється з урахуванням норм, що визначають гранично допустиму для відпуску, кількість фенобарбіталу у розмірі 1 грам в одні руки.

У судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_4 просила звільнити її від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, тобто у зв`язку з дійовим каяттям, при цьому посилаючись на подане захисником письмове клопотання. Також пояснила, що вона повністю визнає свою вину у вчиненні інкримінованого їй правопорушення за обставин, наведених в обвинувальному акті, щиро кається, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення, давала повні, правдиві та ґрунтовні показання, щиро жалкує про вчинене. Зазначає також, що її переведено на посаду фасувальника медичних виробів, тобто за її згодою ОСОБА_4 більше не здійснює відпуск медичних препаратів, чим також демонструє щире каяття та жаль про свою прикру помилку. Після роз`яснення судом обвинуваченій суті обвинувачення, а також її права заперечувати проти закриття кримінального провадження, наслідком чого є проведення судового провадження в повному обсязі в загальному порядку, остання вказала, що не заперечує проти закриття кримінального провадження відповідно до ст. 45 КК України.

Адвокат ОСОБА_5 просив звільнити обвинувачену ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, тобто у зв`язку з дійовим каяттям.

У судовому засіданні прокурор щодо заявленого клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям не заперечив.

Заслухавши думку учасників судового провадження, безпосередньо дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 285 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч. 8 ст. 284 КПК України закриття кримінального провадження або ухвалення вироку з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої цієї статті, не допускається, якщо підозрюваний, обвинувачений проти цього заперечує.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно з ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно з ст. 44 КК України, особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Таким чином звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям може мати місце за сукупності таких умов: 1) особа вчинила кримінальне правопорушення вперше; 2) діяння належить до кримінальних проступків або необережних нетяжких злочинів, не є корупційним або кримінальним правопорушенням, пов`язаним з корупцією, та не відноситься до порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; 3) особа, яка вчинила злочин, щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення; 4) особа, яка вчинила злочин, повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи. Передбачене у ст. 45 КК звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Встановлено, що ОСОБА_4 вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 320 КК України, характеризується необережною формою вини, є відповідно до ст. 12 КК України нетяжким злочином та відповідно до примітки до ст. 45 КК України до корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, не належить.

Суд враховує, що розкаяння передбачає, окрім визнання особою факту вчинення злочину, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому певному злочині, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого (постанову Верховного Суду від 22 березня 2018 року по справі № 759/7784/15-к).

Суд враховує також і правову позицію Верховного Суду, що викладена у Постанові від 07.11.2018 №297/562/17, відповідно до якої щире каяття характеризує суб`єктивне ставлення винного до вчиненого злочину, яке полягає в тому, що він визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажає виправити ситуацію, що склалася.

Так, у цьому випадку щире каяття обвинуваченої проявилося в критичній оцінці нею свого діяння шляхом визнання вини, запевнення, що вона більше подібного не вчинить і бажає виправитись. Крім цього встановлено, що обвинувачена ОСОБА_4 добровільно і за власним бажанням (за її заявою) була переведена з посади асистента фармацевта на посаду фасувальника медичних виробів, про що свідчить наказ (розпорядження) про переведення на іншу роботу № 137-1-к від 01 листопада 2022 року. Вказане суд розцінює як добровільне вживання обвинуваченою заходів щодо бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю злочину необхідно вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства добровільної допомоги будь-яким чином, зокрема, повідомлення правоохоронним органам або суду фактів у справі. Зазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 11 квітня 2019 року в справі № 308/7582/17 (провадження № 51-4104км18).

Встановлено, що ОСОБА_4 послідовно надавала інформацію стосовно вчинення нею правопорушення, як на стадії досудового розслідування, наслідком чого стало його швидке розкриття, так і під час судового провадження. Показання ОСОБА_4 є повними, послідовними та ґрунтовними. Вказане суд розцінює як активне сприяння розкриттю злочину.

Більше того, судом враховано те, що безпосередньо стороною обвинувачення в обвинувальному акті визнано обставинами, що пом`якшують покарання ОСОБА_4 , щире каяття та активне сприяння розкриттю злочину.

Разом із цим, встановлено, що внаслідок вчинення правопорушення ОСОБА_4 будь-якої шкоди чи збитків не заподіяно.

Отже, враховуючи те, що обвинувачена ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності притягається вперше, щиро розкаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення, вчинила необережний нетяжкий злочин, що не є корупційним, та в результаті вчинення якого не заподіяно шкоду, суд вважає, що є всі передумови та підстави для звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_4 , які передбачені статтею 45 КК.

Будь-які обставини, які б перешкоджали звільненню ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, відсутні.

На підставі викладеного, суд вважає, що є всі підстави, передбачені ст. 45 КК України, для звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям. Провадження у справі слід закрити.

Долю речових доказів вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.

Питання про процесуальні витрати необхідно вирішити в порядку ч. 2 ст. 124 КПК України.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.

Запобіжний захід відносно обвинуваченої ОСОБА_4 під час досудового розслідування не обирався. Підстав для обрання суд не вбачає.

На підставі наведеного та керуючись ст. 45 КК України, статтями 100, 124, 284, 286, 288, 370, 372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_5 про звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 320 КК України на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження щодо неї на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України закрити.

Речові докази:

- 4 скляні ємкості по 40 мл з надписом «Корвалол Дарниця», які знаходяться в кімнаті зберігання речових доказів відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, знищити;

- відеозапис на диску DVD-R 8-16х/4.7 Gb 120 MIN, здійснений в період часу з 11 години 23 хвилини по 12 годину 23 хвилини 21 вересня 2022 року з камери зовнішнього відео спостереження, розміщеного на електроопорі, яка розташована за адресою: Закарпатська область, м. Перечин, вул. Ужгородська, а саме біля аптеки «Лаксфарм», що знаходиться в матеріалах кримінального провадження, залишити в таких.

Процесуальні витрати за проведення експертизи матеріалів, речовин та виробів «дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» № СЕ-19/107-22/5533-НЗПРАП від 20 липня 2022 року в розмірі 1 132 (одна тисяча сто тридцять дві) гривні 68 копійок стягнути з ОСОБА_4 на користь держави.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Перечинський районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.

На підставі ч. 2 ст. 376 КПК України повний текст ухвали складено 26 січня 2023 року.

Головуюча: ОСОБА_1