Справа № 304/813/21
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25.07.2022 м. Ужгород
Закарпатський апеляційний суд в складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Ужгороді кримінальне провадження 11-кп/4806/549/22 за апеляційною скаргою в.о. начальника Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу Перечинського районного суду Закарпатської області від 22.07.2021.
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Т.Ремета, який зареєстрований та фактично проживає за адресою АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, тимчасово непрацюючого, не судимого, обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, на підставі ст.45 КК України звільнено від кримінальної відповідальності, передбаченої ч.1ст.309 КК України, а кримінальне провадження відносно нього закрито у зв`язку з дійовим каяттям.
Речові докази: автомобіль марки «Ауді-80» номерний знак НОМЕР_1 , червоного кольору, та свідоцтво про реєстрацію на вказаний транспортний засіб серії НОМЕР_2 , які передано на відповідальне зберігання обвинуваченому ОСОБА_8 , залишено останньому як законному володільцю; подрібнену речовину рослинного походження зеленого кольору (канабіс), який відноситься до особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, загальною масою 14,4590 грам, та який знаходяться в кімнаті зберігання речових доказів ВП №1 Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області знищено.
Скасовано заходи забезпечення кримінального провадження, застосовані ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 09.06. 2021 у виді арешту майна.
Стягнуто з ОСОБА_8 на користь держави процесуальні витрати за проведення судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/107-21/4899-НЗПРАП від 23.06.2021 у розмірі 1029 (одна тисяча двадцять дев`ять) грн. 72 коп.
Згідно ухвали суду, у невстановлений досудовим розслідування час обвинувачений ОСОБА_8 , перебуваючи на території колишньої АЗС, що в с.Т.Пасіка Ужгородського району Закарпатської області, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, з метою особистого вживання, придбав (знайшов) речовину рослинного походження зеленого кольору, яка у своєму складі містить особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, канабіс, який у прозорих полімерних пакетах зберігав на задньому пасажирському сидінні автомобіля марки «Ауді-80» номерний знак НОМЕР_1 , червоного кольору, до його виявлення та вилучення працівниками поліції.
04.06.2021 близько 20 год. 45 хв. працівниками поліції ВП №1 Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області під час патрулювання між с.Т.Пасіка та с.Раково Ужгородського району, за порушення Правил дорожнього руху було зупинено автомобіль марки «Ауді-80» номерний знак НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_8 , та на підставі ст.34 Закону України «Про національну поліцію» проведено поверхневу перевірку вказаного транспортного засобу, під час якої на задньому сидінні було виявлено два прозорі полімерні пакети з речовиною рослинного походження зеленого кольору, яка у своєму складі містить особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено, канабіс.
Крім того, цього ж дня о 21 год. 30 хв. слідчим ВП №1 у складі СОГ було вилучено вказану речовину з метою призначення судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів.
Відповідно до висновку експерта №СЕ-19/107-21/4899-НЗПРАП від 23.06.2021 надана на дослідження подрібнена речовина рослинного походження зеленого кольору є канабісом, який відноситься до особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, загальна маса в перерахунку на суху речовину складає 14,4590 гр.
Ухвала мотивована тим, що ОСОБА_8 вперше вчинив кримінальний проступок, після вчинення якого щиро покаявся, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення. Будь-які обставини, які б перешкоджали звільненню ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України, відсутні. Отже, суд дійшов висновку, що є всі підстави, передбачені ст.45 КК України, для звільнення ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

В апеляційній скарзі прокурор вказує на те, що ухвала суду є незаконною і підлягає до скасування у зв`язку з неправильним застосуванням Закону України про кримінальну відповідальність, істотним порушенням судом першої інстанції вимог кримінального процесуального закону, що перешкодило ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. Наведені у мотивувальній частині ухвали підстави звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, прокурор вважає такими, що жодним чином не свідчать про те, що ОСОБА_8 щиро розкаявся та активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, і можуть бути визнані судом лише як такі, що пом`якшують покарання обвинуваченого. Просить ухвалу скасувати, призначити новий розгляд кримінального провадження у суді першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді, промову прокурора ОСОБА_5 , яка підтримала апеляційну скаргу, перевіривши матеріали кримінального провадження, дослідивши зібрані у кримінальному провадженні докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, тобто ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оцінені судом відповідно до ст.94 цього Кодексу, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Право на отримання мотивованого судового рішення є процесуальним елементом права на справедливий суд (ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

-3-

Згідно ч.1 ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Апеляційний суд вважає, що вказаних вимог Конвенції та кримінального процесуального закону суд першої інстанції при розгляді кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_8 не дотримався.

Відповідно до вимог ст.45 КК України особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності, якщо вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Тобто, дійове каяття полягає в тому, що після вчинення кримінального правопорушення особа щиро покаялася, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення кримінального правопорушення чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого кримінального правопорушення, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю кримінального правопорушення слід вважати надання особою органам досудового розслідування будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи. При цьому, активне сприяння - це добровільні дії особи, що вчинила кримінальне правопорушення, спрямовані на допомогу органам досудового розслідування у встановленні знарядь, засобів, співучасників вчиненого кримінального правопорушення, а також інших обставин, які мають кримінально-правове чи кримінально-процесуальне значення для розслідування та розкриття кримінального правопорушення.

Звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям можливе в разі вчинення нею вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину, крім корупційних кримінальних правопорушень.

На переконання колегії суддів, заява захисника ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_9 , яка міститься у матеріалах кримінального провадження (а.с.15), сама по собі не може свідчити про дійове каяття ОСОБА_8 .

Поряд з тим, апеляційний суд враховує те, що згідно висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 22.03.2018 (у справі №759/7784/15-к), розкаяння не повинно носити формальний характер. Окрім визнання особою факту вчинення злочину, каяття передбачає, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому певному злочині, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого. Факт щирого каяття особи у вчиненні злочину повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

-4-

За наведених обставин, колегія суддів вважає безпідставними висновки суду першої інстанції щодо наявності такої суб`єктивної обставини, що характеризує дійове каяття особи, як активне сприяння розкриттю злочину, оскільки в оскаржуваній ухвалі судом не наведено, які саме довільні дії ОСОБА_8 спрямовані на допомогу органу досудового розслідування у встановленні обставин вчиненого кримінального правопорушення.

Крім того, за змістом роз`яснень, що містяться у постанові Пленуму Верховного Суду України №12 від 23.12.2005 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд повинен переконатися, що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також, що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачені КК, і лише після цього має бути постановлене (ухвалене) відповідне судове рішення у визначеному КПК порядку. При цьому ухвалити рішення про звільнення особи від кримінальної відповідальності можна лише за наявності її згоди на закриття справи з відповідної підстави.

Отже, суд першої інстанції приймаючи рішення про звільнення ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності, мав встановити факт вчинення ним кримінального правопорушення, переконатися, що кримінальне правопорушення, у якому останній обвинувачується дійсно мало місце, що кримінальне правопорушення містить склад кримінального правопорушення і обвинувачений винен у його вчиненні та навести в ухвалі аналіз доказів його винуватості, що відповідало б вимогам ст.372 КПК України.

Згідно п.2 ч.1 ст.372 КПК України, у мотивувальній частині ухвали, що викладається окремим документом має бути зазначено встановлені судом обставини із посиланням на докази, а також мотиви неврахування окремих доказів, мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали і положення закону яким він керувався.

Проте, як вбачається з ухвали, цих вимог закону під час розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_8 суд першої інстанції також не дотримався.

З мотивувальної частини ухвали Перечинського районного суду Закарпатської області від 22.07.2021 вбачається, що суд формально виклав обвинувачення сформульоване ОСОБА_8 органом досудового розслідування. При цьому, даних про те, що ж було встановлено безпосередньо у судовому засіданні в ході судового розгляду, в результаті яких встановлених обставин суд прийшов до висновку про вчинення ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, мотивувальна частина ухвали не містить.

Вказані порушення колегія суддів вважає істотними, оскільки вони пов`язані з неповнотою судового розгляду і впливають на висновки суду щодо кваліфікації дій обвинуваченого, можливість призначення покарання або звільнення від нього, чи звільнення від кримінальної відповідальності за певні дії.

Колегія суддів вважає, що за таких обставин висновок суду першої інстанції про звільнення ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, є передчасним та невмотивованим .

Крім того, апеляційний суд враховує і те, що згідно ч.ч.2,3 ст.285 КПК України, підозрюваному, обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності повинно бути роз`яснено суть підозри чи обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави.

Як встановлено з матеріалів кримінального провадження, всупереч вищезазначеним положенням закону, судом першої інстанції не дотримано процедуру

-5-

судового розгляду, а саме не роз`яснено обвинуваченому ОСОБА_8 суть обвинувачення та право заперечувати проти закриття кримінального провадження з підстав передбачених ст.45 КК України, що підтверджується журналом судового засідання від 22.07.2021.

Відповідно до ст.412 КПК України, істотними порушеннями вимог кримінально процесуального закону є такі порушення вимог КПК України, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Вказані порушення вимог кримінального процесуального закону при розгляді кримінального провадження щодо ОСОБА_8 колегія суддів вважає істотними.

Згідно п.3 ч.1 ст.409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справив суді апеляційної інстанції є, зокрема, істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що під час розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_8 , обвинуваченого за ч.1 ст.309 КК України, судом першої інстанції допущено істотні порушення вимог кримінального процесуального законодавства та об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, які мають значення для правильного вирішення кримінального провадження, що є безумовною підставою для скасування судового рішення та призначення відповідно до ст.415 КПК України нового розгляду у суді першої інстанції.

При новому розгляді кримінального провадження, суду першої інстанції необхідно з чітким дотриманням вимог кримінального процесуального закону, всебічно, повно й об`єктивно дослідити всі обставини кримінального провадження, встановити, що діяння, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_8 дійсно мало місце, що воно містить склад кримінального правопорушення і особа винна у його вчиненні, а також наявність чи відсутність підстав для звільнення особи від кримінальної відповідальності, ретельно перевірити доводи викладені в апеляційній скарзі прокурора, та, в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення, яке б відповідало вимогам ст.370 КПК України.

У зв`язку з наведеним, апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала скасуванню з призначенням нового розгляду кримінального провадження в суді першої інстанції.

Керуючись ст.ст.404,405,407,409, 412,415,419 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу в.о. начальника Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу Перечинського районного суду Закарпатської області від 22.07.2021, якою обвинуваченого ОСОБА_7 звільнено від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.309 КК України у зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст.45 КК України, а кримінальне провадження закрито, - скасувати і призначити новий розгляд обвинувального акту в суді першої інстанції в іншому складі зі стадії підготовчого засідання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді