Справа № 752/6457/22
Провадження № 1-кс/752/2250/22
У Х В А Л А

01 липня 2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , у приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва, розглянувши клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 0000343 від 10.06.2022 за ч. 3 ст. 110-2 КК України , про накладення арешту,

ВСТАНОВИВ:

до провадження слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 0000343 від 10.06.2022 за ч. 3 ст. 110-2 КК України , про накладення арешту.

В обгрунтування заявлених вимог прокурор азначив, що У провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000343 від 10.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 110-2 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється Київською міською прокуратурою.

Досудовим розслідуванням установлено, що 10.06.2022 до слідчого управління ГУНП у м. Києві надійшли матеріали з Управління захисту інтересів суспільства і держави ГУНП у м. Києві про злочинну діяльність групи осіб на території міста Києва та Київської області, яка займається фінансуванням дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України.

За інформацією Управління захисту інтересів суспільства і держави ГУНП у м. Києві посадові особи ряду суб`єктів фінансово - господарської діяльності, які здійснюють свою діяльність на території м. Києва, можуть бути причетними до фінансування дій невстановлених осіб (громадян російської федерації), вчинених з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України.

В ході проведення перевірки оперативної інформації було встановлено, що на території м. Києва здійснює свою діяльність представництво Республіканського транспортно-експедиційного унітарного підприємства БЕЛІНТЕРТРАНС транспортно-логістичний центр Білоруської залізниці (державне підприємство Республіки Білорусь « ІНФОРМАЦІЯ_1 ») ТОВ «БТЛЦ-Україна».

Проведеною перевіркою встановлено, що у травні 1992 році рішенням керівництва Білоруської залізниці було створено підприємство з надання експедиторських послуг «Белінтертранс». Основним завданням створеного підприємства було забезпечення доставки вантажів Білоруською залізницею, а також організація розрахунків за перевезення по територіях інших держав. 2 березня 2009 року було прийнято рішення про злиття двох організацій Білоруської залізниці: «Белінтертранс» та «Мінськзалізниця» в єдину структуру - Республіканське транспортно-експедиційне унітарне підприємство «БЕЛІНТЕРТРАНС - транспортно-логістичний центр» Білоруської залізниці. За 100% участі капіталу Державного підприємства «БТЛЦ» було засновано закордонні підприємства у 2010р. у Литовській Республіці (ЗАТ «Белінтертранс-Литва»), у 2011 році у Російській Федерації (ТОВ «Белінтертранс-Москва»), у 2012 році у Федеративній Республіці Німеччина (ТОВ «Белінтертранс-Німеччина»).

Представництвом Республіканського транспортно-експедиційного унітарного підприємства БЕЛІНТЕРТРАНС транспортно-логістичний центр Білоруської залізниці (державне підприємство «БТЛЦ») в Україні є ТОВ «БТЛЦ-Україна».

Відповідно до сервісу моніторингу реєстраційних даних українських компаній «Opendatabot» ТОВ «БТЛЦ-Україна» () зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Михайла Грушевського, 9. Директором є ОСОБА_4 . Основним видом діяльності є інша допоміжна діяльність у сфері транспорту. Засновниками та власниками є «Белінтертранс Німеччина» та ОСОБА_5 Директором «Белінтертранс Німеччина» є ОСОБА_5 . Власником є Білоруська державна компанія «Белінтертранс транспортно-логістичний центр».

Таким чином фактичним власником ТОВ «БТЛЦ-Україна» є Білоруська державна компанія Республіканське транспортно-експедиційне унітарне підприємство БЕЛІНТЕРТРАНС транспортно-логістичний центр Білоруської залізниці (державне підприємство «БТЛЦ») через «Белінтертранс Німеччина».

Оперативним шляхом було отримано інформацію, що посадові особи ТОВ «БТЛЦ-Україна» отримані грошові кошти від здійснення фінансово-господарської діяльності на території України перераховують на розрахункові рахунки ОСОБА_6 для подальшого перерахування на розрахункові рахунки Республіканського транспортно-експедиційного унітарного підприємства БЕЛІНТЕРТРАНС транспортно-логістичний центр Білоруської залізниці (державне підприємство «БТЛЦ») та поповнення державного бюджету Республіки Білорусь.

Відповідно даних Державної податкової служби України ТОВ «БТЛЦ-Україна» () має рахунки в наступних банківських установах:

1)АТ «ПУМБ»:

- НОМЕР_1

- НОМЕР_1

- НОМЕР_1

- НОМЕР_1

- НОМЕР_1

2)АТ «Райффайзен Банк АВАЛЬ»:

- НОМЕР_2

- НОМЕР_3

- НОМЕР_4

- НОМЕР_5

- НОМЕР_6

- НОМЕР_7

- НОМЕР_8

- НОМЕР_9

- НОМЕР_10 .

Слідчим СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 20.06.2022 вказані банківські рахунки та грошові кошти на них визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000343 від 10.06.2022.

Просив накласти арешт на банківські рахунки АТ «ПУМБ», АТ «Райффайзен Банк АВАЛЬ» належне ТОВ «БТЛЦ-Україна» (), з метою його збереження речових доказів та недопущення його відчуження.

Власник майна та його представник в судове засідання не викликалися, оскільки слідчий суддя, враховуючи наявність обставин, зазначених у клопотанні (ризики вчинення перешкод, які унеможливлять арешт майна. передачу та забезпечення ефективного управління майном), дійшов висновку, що це є необхідним з метою забезпечення арешту та передачі в управління майна. Крім того, звертаючись з клопотанням про накладення арешту на банківські рахунки прокурор просив не викликати у судове засідання його власників, що було також прийнято слідчим суддею до уваги.

Прокурор відділу Київської міської прокуратури подав до суду клопотання про розгляд заявлених у клопотанні вимог за його відсутності, з викладених у ньому підстав, просив задовольнити.

За правилами ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання про накладення арешту, фіксування технічними засобами судового засідання не здійснювалось у зв`язку з відсутністю у судовому засіданні осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього додатки, приходжу до висновку, що заявлені вимоги про накладення арешту підлягають задоволенню за наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000343 від 10.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 110-2 КК України.

Прокурор зазначає, що у травні 1992 році рішенням керівництва Білоруської залізниці було створено підприємство з надання експедиторських послуг «Белінтертранс». Основним завданням створеного підприємства було забезпечення доставки вантажів Білоруською залізницею, а також організація розрахунків за перевезення по територіях інших держав. 2 березня 2009 року було прийнято рішення про злиття двох організацій Білоруської залізниці: «Белінтертранс» та «Мінськзалізниця» в єдину структуру - Республіканське транспортно-експедиційне унітарне підприємство «БЕЛІНТЕРТРАНС - транспортно-логістичний центр» Білоруської залізниці. За 100% участі капіталу Державного підприємства «БТЛЦ» було засновано закордонні підприємства у 2010р. у Литовській Республіці (ЗАТ «Белінтертранс-Литва»), у 2011 році у Російській Федерації (ТОВ «Белінтертранс-Москва»), у 2012 році у Федеративній Республіці Німеччина (ТОВ «Белінтертранс-Німеччина»).

Представництвом Республіканського транспортно-експедиційного унітарного підприємства БЕЛІНТЕРТРАНС транспортно-логістичний центр Білоруської залізниці (державне підприємство «БТЛЦ») в Україні є ТОВ «БТЛЦ-Україна».

Відповідно до сервісу моніторингу реєстраційних даних українських компаній «Opendatabot» ТОВ «БТЛЦ-Україна» () зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Михайла Грушевського, 9. Директором є ОСОБА_4 . Основним видом діяльності є інша допоміжна діяльність у сфері транспорту. Засновниками та власниками є «Белінтертранс Німеччина» та ОСОБА_5 Директором «Белінтертранс Німеччина» є ОСОБА_5 . Власником є Білоруська державна компанія «Белінтертранс транспортно-логістичний центр».

Таким чином фактичним власником ТОВ «БТЛЦ-Україна» є Білоруська державна компанія Республіканське транспортно-експедиційне унітарне підприємство БЕЛІНТЕРТРАНС транспортно-логістичний центр Білоруської залізниці (державне підприємство «БТЛЦ») через «Белінтертранс Німеччина».

Звертаючись до слідчого судді з клопотанням прокурор стверджує, що посадові особи ТОВ «БТЛЦ-Україна» отримані грошові кошти від здійснення фінансово-господарської діяльності на території України перераховують на розрахункові рахунки ОСОБА_6 для подальшого перерахування на розрахункові рахунки Республіканського транспортно-експедиційного унітарного підприємства БЕЛІНТЕРТРАНС транспортно-логістичний центр Білоруської залізниці (державне підприємство «БТЛЦ») та поповнення державного бюджету Республіки Білорусь.

Вказані вище обставини підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з вимогами ч.ч. 10,11 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Метою та підставою накладення арешту на банківські рахунки є забезпечення збереження речових доказів у межаах кримінального провадження № 0000343 та запобігання можливості ними розпоряджатися.
Прокурором у клопотанні доведено, що банківські рахунки є речовим доказом у кримінальному провадженні, і на теперішній час з метою недопущення його відчуження, існує необхідність в їх арешті.
Так, згідно з абзацом сьомим частини шостої статті 100 КПК України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.
У випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу. Прокурор у випадку, передбаченому абзацом сьомим частини шостої цієї статті, не пізніше наступного робочого дня з моменту постановлення ухвали слідчого судді, суду надсилає копію цієї ухвали Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, із зверненням щодо прийняття активів, а також вживає невідкладних заходів щодо передачі цих активів Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.
Частиною першою статті 2 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» (далі - Закон) передбачено, що Національне агентство є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, та/або з управління активами, на які накладено арешт або які конфісковано у кримінальному провадженні.
У пункті 4 частини першої статті 9 Закону зазначається, що на Національне агентство покладено функцію з проведення оцінки, ведення обліку та управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні.
Так, в управління Національному агентству можуть передаватись лише активи, які відповідають наступним умовам: вони визнані речовим доказом; на них накладено арешт у кримінальному провадженні; арешт має передбачати заборону розпорядження (обов`язково), або користування майном (бажано); їх сукупна вартість становить понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; це не завдає шкоди кримінальному провадженню.
Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону управління грошовими коштами у готівковій та безготівковій формах у будь-якій валюті, а також банківськими металами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні або у позовному провадженні у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, здійснюється Національним агентством шляхом: 1) їх розміщення на депозитних рахунках Національного агентства у відповідній валюті або банківському металі, відкритих у державних банках, визначених на конкурсних засадах у порядку, встановленому законодавством про державні (публічні) закупівлі, за договором банківського вкладу на вимогу, за наявності висновку Національного банку України про створення умов для визнання банку проблемним або неплатоспроможним; 2) продовження їх розміщення до закінчення строку дії договору депозиту на депозитному рахунку власника в банку, в якому вони були розміщені на момент накладення арешту, із забороною здійснення видаткових операцій та виплати процентів чи доходу в іншій формі згідно з умовами договору. У випадку закінчення строку дії договору депозиту з наступного дня подальше управління відповідними коштами або банківськими металами разом з нарахованими після накладення арешту процентами чи іншими видами доходу здійснюється в порядку, визначеному пунктом 1 цієї частини.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя оцінює індивідуальні ознаки та властивості арештованого у даному кримінальному провадженні майна, вартість якого значно перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня 2020 року, та як наслідок виходить з того, що зазначені у клопотанні підстави для передачі майна на здійснення заходів з управління ним, мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та одночасно враховує, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити необхідність передачі такого майна на здійснення заходів з управління ним, з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому ч. 6 ст. 100 КПК України, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.
Зважаючи на зазначене вище, з метою забезпечення кримінального провадження, враховуючи при цьому процесуальну позицію сторони обвинувачення, слідчий суддя приходить до переконання про задоволення клопотання з метою досягнення завдань кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 9, 100, 131, 170-173, 309 КПК України, ст.ст. 1,9, 19, 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», слідчий суддя,
УХВАЛИВ:

клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 0000343 від 10.06.2022 за ч. 3 ст. 110-2 КК України , про накладення арешту задовольнити.

Накласти арешт на розрахункові рахунки ТОВ «БТЛЦ-Україна» () у кримінальному провадженні № 0000343 від 10.06.2022 за ч. 3 ст. 110-2 КК України, а саме на :

-розрахункові рахунки в банківській установі АТ «ПУМБ»:

НОМЕР_1 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ), НОМЕР_1 (933-БIЛОРУСЬКИЙ РУБЛЬ), НОМЕР_1 (643-РОСIЙСЬКИЙ РУБЛЬ), НОМЕР_1 (978-ЄВРО), НОМЕР_1 (840-ДОЛАР США);

-розрахункові рахунки в банківській установі АТ «Райффайзен Банк АВАЛЬ»:

НОМЕР_2 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ), НОМЕР_3 (978-ЄВРО), НОМЕР_4 (840-ДОЛАР США), НОМЕР_5 (840-ДОЛАР США), НОМЕР_6 (978-ЄВРО), НОМЕР_7 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ), НОМЕР_8 (643-РОСIЙСЬКИЙ РУБЛЬ), НОМЕР_9 (933-БIЛОРУСЬКИЙ РУБЛЬ), НОМЕР_10 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ), а також грошові кошти, які розміщенні на вказаних банківських рахунках на день пред`явлення ухвали до виконання, шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо заборони їх відчуження та користування, за винятком вчинення видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів в бюджет або державні цільові фонди по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування , заробітної плати працівникам.
Передати Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (), в управління за договором у порядку та на умовах, визначених статтями 1, 9, 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» речові докази у кримінальному провадженні № 0000343 від 10.06.2022 за ч. 3 ст. 110-2 КК України,а саме :

- розрахункові рахунки в банківській установі АТ «ПУМБ»:

НОМЕР_1 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ), НОМЕР_1 (933-БIЛОРУСЬКИЙ РУБЛЬ), НОМЕР_1 (643-РОСIЙСЬКИЙ РУБЛЬ), НОМЕР_1 (978-ЄВРО), НОМЕР_1 (840-ДОЛАР США);

-розрахункові рахунки в банківській установі АТ «Райффайзен Банк АВАЛЬ»:

НОМЕР_2 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ), НОМЕР_3 (978-ЄВРО), НОМЕР_4 (840-ДОЛАР США), НОМЕР_5 (840-ДОЛАР США), НОМЕР_6 (978-ЄВРО), НОМЕР_7 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ), НОМЕР_8 (643-РОСIЙСЬКИЙ РУБЛЬ), НОМЕР_9 (933-БIЛОРУСЬКИЙ РУБЛЬ), НОМЕР_10 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ), а також грошові кошти, які розміщенні на вказаних банківських рахунках

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, що здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000343 від 10.06.2022 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню в частині накладення арешту на майно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в частині накладення арешт на майно протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1