Справа № 369/932/22
Провадження №1-кс/369/156/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.01.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого, відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000096 від 13.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Слідчим відділом Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000096 від 13.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.01.2022, приблизно о 15 год. 10 хв. (точний час не встановлено) між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які перебували в приміщенні квартири АДРЕСА_1 в приміщенні коридору, виник конфлікт, у ході кого у ОСОБА_5 виник прямий умисел на заподіяння ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.
Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи у тому ж місці, у той же час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя потерпілого ОСОБА_7 в момент їх заподіяння, та бажаючи їх настання, взяв у праву руку молоток та підійшов до потерпілого ОСОБА_7 та наніс два удари металевою частиною молотка в область тім`яної ділянки голови ОСОБА_7 , а саме тримаючи вказаний молоток в правій руці, один удар в область тім`яної ділянки голови стоячи позаду останнього зі спини та відразу без відривуу часі наніс другий удар стоячи попереду потерпілого зі сторони обличчя в область тім`яної ділянки голови ОСОБА_7 , чим спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді ВЧМТ, ЗТМ, перелом тім`яної кістки, забійної рани тім`яної ділянки, які за своїм характером відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.
У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Дніпропетровськ Дніпропетровської області, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 , не одружений, офіційно не працевлаштований, маючий середню-спеціальну освіту, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий.
14.01.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Чоботарь проти Молдови» термін «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Метою попереднього утримання під вартою є подальше розслідування кримінального провадження, яке повинно підтвердити або спростувати підозру.
ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження, зокрема:
-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення потерпілого ОСОБА_7 від 12.01.2022;

-довідкою від 12.01.2022 за № 419 травмпункту Ірпінської ЦМЛ, діагноз: ВЧМТ, ЗТМ, перелом тім`яної кістки, забійної рани тім`яної ділянки;

-показаннями потерпілого ОСОБА_7 від 13.01.2022;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілого ОСОБА_7 від 13.01.2022;

-показаннями свідка ОСОБА_8 від 13.01.2022;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_8 від 13.01.2022;

-протоколом огляду місця події від 12.01.2022, яким оглянуто приміщення квартири квартири АДРЕСА_1 ;

-протоколом затримання ОСОБА_5 , за підозрою у вчинені злочину у порядку ст. 208 КПК України від 13.01.2022;
-показаннями підозрюваного ОСОБА_5 від 13.01.2022;
-іншими доказами, наявними у матеріалах кримінального провадження.
Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь яку із речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадження;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан; наявність судимостей; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Вирішуючи питання про доцільність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою необхідно врахувати тяжкість покарання, наявність можливості переховуватися від суду, продовжити протиправну діяльність, тим самим негативно вплинути на хід судового розгляду.
Зокрема, наявні ризики в даному кримінальному провадженні, які дають достатні підстави вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, як тримання під вартою є :
-передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Окрім цього, підозрюваний на утриманні малолітніх, неповнолітніх, непрацездатних чи/або недієздатних осіб не має, офіційного не працевлаштований, не навчається, таким чином не має стримуючих соціальних зв`язків, які можуть стримувати його на території Бучанського району та Київської області. Крім того, ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності після чинення кримінального правопорушення з місця його вчинення зник і лише слідчо-оперативними заходами стало можливим встановити його особу та затримати в порядку ст.. 208 КПК України. Вказані обставини свідчить про те, що ОСОБА_5 може ухилятися від суду, чим унеможливить виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України.
-підозрюваний ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України), оскільки на даний час встановлюються коло осіб причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення та місцезнаходження знарядь його вчинення. Знаючи про місце перебування вказаних знарядь останній може їх спотворити, приховати чи знищити з метою уникнення відповідальності.

-передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_5 може умовляннями та/або погрозами вмовити потерпілого та свідків, які ще не допитані безпосередньо в суді та адреси проживання яких він знає (оскільки отримав додатки до клопотання в яких містяться копії протоколів їх допитів з анкетними даними та адресами проживання) давати неправдиві покази щодо його причетності до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення. При цьому, після вчинення кримінального правопорушення до потерпілої невідома особа по телефону здійснювала погрози фізичною розправою та знищення майном.

-передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки останній має велике коло друзів, родичів, знайомих, яких може вмовити давати покази з приводу його непричетності до інкримінованого йому кримінального правопорушення, таким чином намагатися створити собі псевдо алібі.
-передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності та в силу ст. 89 КК Країни раніше не судимий, що свідчить про систематичність вчинення останнім корисливих та насильницьких злочинів.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років, до підозрюваного ОСОБА_5 не може бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту чи інший більш м`який запобіжний захід.
Враховуючи викладене, застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1,2,3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Таким чином, підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 є згідно ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави слідчому звернутися з клопотанням до слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Також, звертаючись з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_5 органом досудового розслідування, на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження, враховано вагомість наявних доказів про вчинення останнім вказаного кримінального правопорушення, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років.
Підсумовуючи викладене, можливо прийти до висновку, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт, не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та покладених на підозрюваного обов`язків і дотримання останнім належної процесуальної поведінки, у зв`язку з чим є достатні підстави для продовження такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під ватрою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
У судовому засіданні підозрюваний та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання, просили суд застосувати міру запобіжного заходу не пов`язаний з триманням під вартою.
Суд, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні, зокрема докази свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В даному випадку, ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином та за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, знаючи про тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його судом винуватим, може переховуватись від суду, тим самим може вчинити ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя вважає обґрунтованим посилання прокурора на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема, підозрюваний може:
-переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду;
-незаконно впливати на потерпілого або свідків;
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду, (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня ( Panchenkov . Russia ( Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).
Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне: підозрюваний на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей немає, офіційно не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків, достатніх, на думку слідчого судді, для усунення ризику переховування від слідства.
Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик залишення ним місця проживання в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого, шляхом здійснення фізичного чи психологічного тиску, слідчий суддя вважає обґрунтованою наявність заявленого ризику. Таким чином, слідчий суддя вважає реальними ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 , у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні або вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи вищевикладені обставини та встановлену слідчим суддею ступінь ризиків та характеризуючи обставин, ОСОБА_5 , необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків та, в даному конкретному випадку, відповідає інтересам суспільства. При цьому, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, на думку слідчого судді є недостатніми для запобігання зазначеним ризикам з урахуванням ступеня встановлених ризиків та характеризуючи матеріалів стосовно підозрюваного.
Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.
Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями177та178цьогоКодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З вище наведених підстав слідчий суддя, приходить до висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який протиправно та цілеспрямовано, маючи прямий умисел, направлений на завдання тілесних ушкоджень, тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність здоров`я людини, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання.
За таких обставин суд, задовольняючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за необхідне не визначати підозрюваному розмір застави.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст.177,178,183,184,193,194,196,197,202,205,309 КПК України, слідчий суддя, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпротетровськ, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , не одруженого, офіційно не працюючого, маючого середньо-спеціальну освіту, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у арештному домі державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 діб, а саме до 13 березня 2022 року (включно).
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали суду проголошено 18 січня 2022 року о 15 годині 45 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1