Провадження № 1-кс/947/5098/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17.06.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000355 від 26.05.2022 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, українця, громадянина України, з вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, одруженого, маючого на утриманні неповнолітніх дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000355 відомості про яке 26.05.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

В ході досудового слідства встановлено, що невстановлені особи перебуваючи на території Одеської області, діючи за попередньою змовою, організували незаконне переправлення осіб через державний кордон України.

26.05.2022 року на адресу СУ ГУНП в Одеській області з управління стратегічних розслідувань в Одеській області ДСР НПУ надійшли матеріли щодо невстановлених осіб в діях яких можуть вбачатися ознаки вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 332 КК України.

Процесуальне керівництво під час проведення досудового розслідування здійснюється Одеською спеціалізованою прокуратурою у військовій та оборонній сфері Південного регіону.

Так, відповідно до ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України . Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України,

на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Термін дії воєнного стану в подальшому продовжено на 30 днів указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022 та на 90 днів указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 які затверджено Верховною Радою України відповідними Законами України «Про затвердження Указу Президента «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні».

Відповідно до п. 2 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» Військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, ІНФОРМАЦІЯ_5 , командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Крім того, п. 3 вказаного Указу зазначено, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені зокрема ст. 33 Конституції України, згідно з якою кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень,

які встановлюються законом.

Відповідно до п. 8 Постанови Кабінету Міністрів України № 1455

від 29.12.2021 якою затверджено «Порядок встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан» визначено, що перетинання державного кордону в пунктах пропуску через державний кордон та пунктах контролю на території, де введено воєнний стан, здійснюється з урахуванням обмежень, встановлених законодавством.

Виключний перелік осіб які наділені перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 57 від 27.01.1995.

Проте, незважаючи на обізнаність з вимогами наведених нормативно-правових актів, ОСОБА_8 за попередньою змовою групою осіб разом із ОСОБА_9 всупереч обов`язку неухильного дотримання вказаних актів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді порушення встановленого порядку перетину державного кордону України і бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, став на злочинний шлях і умисно вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

В той же час, в Україні постійно мешкає громадянин ОСОБА_10 , який не має законних підстав для перетину державного кордону відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 57 від 27.01.1995.

Однак, громадянин ОСОБА_10 , не будучи обізнаним про неможливість законного перетину ним державного кордону України в умовах воєнного стану, почав з`ясовувати чи наявні законні підстави для перетину ним державного кордону України у встановлений законом спосіб.

Так, ОСОБА_5 діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання приблизно на початку травня 2022 року більш точної дати та часу в ході досудового розслідування не встановлено, знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, на виконання свого злочинного умислу, у ході телефонної розмови з громадянкою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , обговорили питання стосовно оформлення документів, які дають право перетину кордону України громадянином ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який не має законних підстав для перетину державного кордону України, окрім того ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_9 про те, що за оформлення відповідних документів потрібно буде надати йому грошові кошти, та запропонував пізніше зустрітися та обговорити вказане питання більш детально.

У подальшому, більш точну дату, місце та час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 при особистій зустрічі із ОСОБА_9 пояснив останній про те, що процедура оформлення документів триває декілька днів і коштує приблизно від 3 000 до 4 000 доларів США, на що ОСОБА_9 повідомила, що передасть вказану інформацію ОСОБА_10 та про його відповідь повідомить ОСОБА_5 пізніше. Далі, ОСОБА_9 в ході телефонної розмови з ОСОБА_5 повідомила останньому, що вказані ним умови влаштовують ОСОБА_10 на що ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_9 перелік відповідних документів, які потрібно надати йому для оформлення документів, які дають законне право перетину державного кордону України громадянином ОСОБА_10 шляхом оформлення його волонтером із внесенням інформації до відповідних баз даних.

Також, ОСОБА_5 зазначив, що за сприяння йому у незаконному переправленні через державний кордон України, шляхом оформлення відповідних документів по оформленню ОСОБА_10 як волонтера, необхідно надати йому частину грошових коштів у розмірі 1 500 доларів США, для підтвердження ОСОБА_10 намірів перетину кордону, а іншу частину грошових коштів у розмірі 2 000 доларів США після перетину державного кордону України ОСОБА_10 .

Так, 05.06.2022 ОСОБА_9 за допомогою месенджеру «Telegram» було надіслано ОСОБА_5 запитувані ним документи відносно ОСОБА_10 та обговорено приблизну дату зустрічі для передачі раніше обумовленої суми грошових коштів та відповідних документів. Крім того, останній зазначив, що при зустрічі повинен бути присутній ОСОБА_10 так як він особисто надасть йому документи.

Далі, 06.06.2022 в ході телефонної розмови між ОСОБА_9 та ОСОБА_5 було обговорено місце та час зустрічі, а саме на 13 годину 00 хвилин 13.06.2022 у приміщенні кафе «Казка», розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 45.

Потім, 13.06.2022 близько о 13 годині 45 хвилин у приміщенні кафе « ІНФОРМАЦІЯ_8 » за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 45 відбулася зустріч між ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_5 в ході якої ОСОБА_5 передав ОСОБА_10 посвідчення № НОМЕР_1 (взамін військового квитка) та довідку військово-лікарської комісії від 22.05.2022 №5237 згідно якої останній не придатний до військової служби та виключений з військового обліку та повідомив про порядок перетину державного кордону України ОСОБА_10 .

Після чого, біля будинку АДРЕСА_2 ОСОБА_9 на вимогу ОСОБА_5 передала йому частину раніше обумовлених грошових коштів у сумі 1 500 доларів США (у відповідності до курсу НБУ станом на 13.06.2022 складає 43 882,35 гривень (сорок три тисячі вісімсот вісімдесят дві гривні тридцять п`ять копійок).

Надалі після отримання частини грошових коштів, протиправна діяльність ОСОБА_5 була припинена співробітниками правоохоронних органів.

14 червня 2022 року про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України повідомлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Враховуючи вищевикладене, обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри, а також наявність ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з даним клопотанням.
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки клопотання необґрунтоване, підзахисний погоджується з підозрою та співпрацює зі слідством, має міцні соціальні зв`язки, одружений, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, ризики викладені в клопотанні не підтверджуються, просив застосувати запобіжний захід у вигляді нічого домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні погодився з підозрою та підтримав думку захисника, просив застосувати домашній арешт.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Згідно матеріалів поданого клопотання, 13.06.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14 червня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, керівництво такими діями, сприяння їх вчиненню порадами, вказівками, вчинені за попередньою змовою групою осіб з корисливих мотивів.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України підтверджується:

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 28.05.2022;

-протоколом огляду мобільного телефону, який належить ОСОБА_10

від 02.06.2022;

-протоколом обшуку в автомобілі марки «Volvo» XC-90 д.н.з.

НОМЕР_2 , який знаходився по вул. Канатній у м. Одеса навпроти будинку №10 від 06.06.2022;

-протоколом обшуку за адресою: АДРЕСА_3

від 06.06.2022;

-протоколом освідування ОСОБА_9 від 06.06.2022;

-протоколом затримання ОСОБА_9 від 06.06.2022;

-протоколом огляду мобільного телефону, який належить

ОСОБА_9 від 06.06.2022;

-протоколом огляду вилучених речей та документів в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_3 від 06.06.2022;

-протоколом огляду вилучених речей та документів в ході обшуку в автомобілі марки «Volvo» XC-90 д.н.з. НОМЕР_2 від 06.06.2022;

-протоколом освідування ОСОБА_5 від 13.06.2022;

-протоколом затримання ОСОБА_5 від 13.06.2022;

-протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_9 від 07.06.2022;

-протоколом огляду вилучених речей та документів в ході огляду місця події від 13.06.2022 біля домоволодіння АДРЕСА_2 ;

-протоколом огляду місця події від 13.06.2022 біля домоволодіння АДРЕСА_2 ;

- комплексом негласних слідчих (розшукових) дій, у тому числі і щодо яких триває процедура розсекречення;

- матеріалами виконаного доручення оперативними співробітниками оперативних підрозділами, та іншими доказами у їх сукупності.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Розглядаючи ризик переховування підозрюваного в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід звернути увагу на суспільно-небезпечний характер вказаного кримінального правопорушення.

Все вищевказане в сукупності обґрунтовує ризик переховування.

Разом з тим, необхідно врахувати, що підозрюваний має постійне місце проживання, одружений, має на утриманні неповнолітніх трьох неповнолітніх дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , матір похилого віку, яка проживає разом з ним, а також погоджується з підозрою, вказаний ризик є невеликого ступеню.

Враховуючи також те, що підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані свідків, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо заявленого стороною обвинувачення ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, необхідно зазначити наступне.

Відповідно до клопотання, є підстави вважати, що ОСОБА_5 може вдатись до спроб знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та вказують на його причетність до скоєння даного кримінального правопорушення.

Разом з тим, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що органом досудового розслідування проведено ряд обшуків, в тому числі за місцем проживання підозрюваного. В ході обшуків були вилучені речі та документи, які мають значення для вказаного кримінального провадження. Окрім того, слідчий не зазначає які саме речі, що не відшукані органом досудового розслідування, підозрюваний може знищити, сховати або спотворити.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до переконання про недоведеність існування вказаного ризику.

Стосовно існування ризиків, передбачених п.п. 4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення з метою уникнення від кримінальної відповідальності, продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, з огляду на характеризуючі підозрюваного дані, погодження ним з підозрою, а також враховуючи формальне посилання сторони обвинувачення без їх належного обґрунтування, слідчий суддя приходить до переконання щодо недоведеності їх існування.
4.3. Можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
При вирішенні питання про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу слідчий суддя звертає увагу на те, що підозрюваний має постійне місце проживання та реєстрації, одружений, має на утриманні неповнолітніх трьох неповнолітніх дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , матір похилого віку, яка проживає разом з ним. Таким чином, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки за місцем свого проживання.

Також, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.
Беручи до уваги обставини ймовірного вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а також характеризуючі його дані та встановлені в судовому засіданні обставини щодо існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про можливість запобігання встановленим в судовому засіданні ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність відмови в задоволенні клопотання сторони обвинувачення та застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час , та покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, вважаючи, що вказаний запобіжний захід в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та забезпечить досягнення мети застосування запобіжного заходу та в повній мірі буде здатним запобігти встановленим ризикам.
Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000355 від 26.05.2022 року відмовити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 30.06.2022 року, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 години 00 хвилин по 05 годину 00 хвилин.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 30.06.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні обов`язки:
- прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час;
- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1