СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1877/22
ун. № 759/7597/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 липня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , подане в кримінальному провадженні № 0001585 від 07.07.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, який здобув середню освіту, не працює, неодружений, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , подане в кримінальному провадженні № 0001585 від 07.07.2022, про застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

У провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0001585 від 07.07.2022, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.07.2022, близько 20 години 20 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, використовуючи предмет зовні схожий на кухонний ніж, умисно заподіяв ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння.

Так, 06.07.2022, ОСОБА_4 перебував за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , де проводив особисте дозвілля, розпиваючи при цьому алкогольні напої. Цього ж дня, близько 20 години 20 хвилин, до місця його проживання прийшов його знайомий ОСОБА_7 , який винаймав у нього одну із кімнат квартири. Побачивши свою знайомого, ОСОБА_4 почав вимагати у останнього грошові кошти на придбання алкогольних напоїв, нащо ОСОБА_7 йому відмовив, в результаті чого між ними виник словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_4 , будучи агресивно налаштованим в бік останнього, вирішив заподіяти йому тяжкі тілесні ушкодження.

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень своєму знайомому, ОСОБА_4 перебуваючи в приміщенні кухні вищевказаної квартири, взяв зі столу кухонний ніж, яким до цього користувався у побуті. Безпосередньо реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 продовжуючи вказаний словесний конфлікт, підійшов до ОСОБА_7 на відстань витягнутої руки, утримуючи кухонний ніж у своїй правій руці, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїй дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, наніс ним один удар в область живота ОСОБА_7 , тим самим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення передньої черевної стінки без пошкодження внутрішніх органів. Після вчинення вказаних протиправних дій, ОСОБА_4 було затримано працівниками поліції, а ОСОБА_7 з вищевказаними тілесними ушкодженнями було госпіталізовано до КНП «Київської міської клінічної лікарні № 7».

Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому за погодженням з прокурором звернутися з клопотанням до суду про обрання запобіжного заходу у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала. Зазначила, що зібрані органом досудового розслідування докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України. Обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваного, у зв`язку з чим, прокурор просила застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб без визначення застави.

Захисник, думку якого підтримав підозрюваний, заперечив, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність прокурором ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Просив у задоволені клопотання відмовити та застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали та докази, прийшов до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Слідчим суддею встановлено, що 07.07.2022 ОСОБА_4 пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто, явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»). При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученогс Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом огляду місця події від 06.07.2022;

-довідкою з КНП «Київської міської клінічної лікарні № 7» на ім`я ОСОБА_7 ;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , в ході якого останній повідомив всі обставини вчиненого кримінального правопорушення;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

-протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України;

-повідомленням ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України;

-протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , в ході якого останній у вчиненому злочині зізнався та повідомив всі обставини події;

-протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_4 , в ході якого останній відтворив всі обставини події;

-іншими матеріалами в їх сукупності.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Надаючи оцінку можливості підозрюваним переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, особу підозрюваного, та вважає, що існує певна ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину (позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років) може вдатися до відповідних дій.

Наявність ризику впливу на свідка у кримінальному провадженні зі сторони підозрюваного обґрунтовується тим, що з останнім він добре знайомий, перебуваючи на волі ОСОБА_4 може здійснювати вплив на таких осіб шляхом вмовлянь, погроз, підкупу з метою надання ним завідомо неправдивих показів, задля уникнення кримінальної відповідальності, зміни ним викривальних по відношенню до підозрюваного показів чи відмови від них.

Враховуючи те, що підозрюваний не має місця роботи, не одружений, проживає в м. Києві, існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, а також данні щодо особи підозрюваного, який, зі слів раніше не судимий, неодружений, не працевлаштований.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Враховуючи те, що кримінальне правопорушення у вчинені якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжкими злочином проти життя та здоров`я особи, а отже у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав та інтересів суспільства та життя та здоров`я населення, з урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваного, сукупністю обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, незважаючи на його виключний характер, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

Крім того, слідчий суддя відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні злочину зі застосуванням насильства.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого - задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, який здобув середню освіту, не працює, неодружений, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, без визначення розміру застави, тобто до 02 вересня 2022 року включно та утримувати в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

У задоволенні клопотання захисника про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відмовити.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 рахувати з моменту його затримання, тобто з 07 липня 2022 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали в частині запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, але не довше ніж до 02 вересня 2022 року включно.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вручити підозрюваному, прокурору та захиснику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваному - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали буде виготовлено та проголошено 12.07.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1