Справа № 183/5327/22
№ 1-кп/183/1160/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 вересня 2022 року Дніпропетровська обл.,

м. Новомосковськ

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

законного представника потерпілого ОСОБА_4 ,

представника потерпілого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченої - ОСОБА_7 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000240 від 10.12.2020 року за обвинуваченням

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває вищезазначене кримінальне провадження.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 заявила клопотання про закриття провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

В обґрунтування клопотання зазначила, що статтею 113 КПК України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або вiдповiдно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу. у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку. визначеного вiдповiдним положенням цього Кодексу.

Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК кримінальне провадження закривається в разі, якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений ст. 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.

Положеннями п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК передбачено, що досудове розслідування починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, клопотання про звiльнення особи від кримінальної відповідальностi.

Частиною 1 ст. 219 КПК визначено, що строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження. Вiдповiдно до ч. 2 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому ст. 615 цього Кодексу, до дня повідомлення особі про підозру становить: дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину, вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Строк досудового розслідування може бути продовжений з підстав та у порядку, передбачених КПК України. Водночас, ч.5 ст. 294 КПК України встановлено, що строк досудового розслідування. що закінчився, поновленню не підлягає.

Вiдповiдно до ч.7 ст. 217 КПК України днем початку досудового розслідування у провадженні, виділеному в окреме провадження, с день, коли було розпочато розслідування. з якого виділено окремi матерiали, а у провадженні, в якому об`єднані матеріали кількох досудових розслідувань. - день початку розслідування того провадження, яке розпочалося раніше.

Так, законом «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України. Цивільного процесуального кодексу України. Кодексу адміністративного судочинства України та iнших законодавчих актів» від 3.10.2017 №2147-VIII. яким реалізовано так званi правки Лозового. внесено зміни до редакції ст.219 КПК, зокрема, в абз.2 ч.1 ст.219 цього кодексу передбачалось, що у провадженні щодо кримінального проступку строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей до ЄРДР до дня повідомлення особі про підозру становить 6 місяців. Тобто у разі неповідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку протягом 6 місяців з моменту внесення відомостей до ЄРДР дізнавач був зобов`язаний прийняти рішення про закриття провадження.

Законом від 4.10.2019 № 2617-VIII змінено редакцію вказаної статті, ч.2 якої встановлює строки досудового розслідування, що обчислюються з моменту внесення відомостей до ЄРДР до дня повідомлення особі про підозру у скоєнні нетяжких злочинів, а також тяжких або особливо тяжких, які становлять 12 та 18 місяців відповідно.

1.07.2020 набрав чинності закон «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» № 261 7-VIII, яким реалізовано механізм досудового розсування кримінальних проступків. Під час розроблення відповідного законопроекту планувалось частково повернути строки (редакцію ст. 219 КПК), які діяли до прийняття закону N 2147-VIII При цьому одночасно напрацьовувались положення, якими планувалося частково прибрати правки Лозового». Згодом вони були реалiзованi у проекті «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення окремих положень кримінального процесуального законодавства» (№1009). BiH передбачав повернути редакцію ст. 219 КПК, що існувала до внесення змiн законом №2147-VIII Однак під час голосування в другому читанні та в цілому зазначені зміни не були підтримані більшістю народних депутатів.

Так, ч.2 ст.219 КПК передбачає, що строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей до ЄРДР до дня повідомлення особі про підозру становить: 12 місяців - у провадженні щодо нетяжкого злочину: 18 місяців -у провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину Отже, сьогодні у ст.219 КПК відсутні норми, які б регламентували обов`язок слідчого, дізнавача або прокурора закрити провадження щодо кримінального проступку, в якому жодній особі не повідомлено про підозру. Це серйозною прогалиною, яка призводить до порушення таких загальних засад кримінального провадження, як верховенство права та рівність перед законом і судом.

Таким чином, особи: стосовно них розслідуються провадження щодо кримінальних проступків. не мають реальної можливості вимагати закриття такого провадження, яке нібито триває, але підозра не оголошується. Теоретично у таких ситуаціях та правових колізіях слід застосовувати аналогію закону, закріплену в 4.6 ст.9 КПК, де вказано, що у випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади, визначенi ч.1 ст.7 КПК.

Аналогію закону слід застосовувати для належного захисту прав людини, враховуючи, що для більш тяжких кримінальних правопорушень законодавством передбачено обов`язок закриття провадження у випадку закінчення строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру, а для кримінальних проступків такий обов`язок відсутній. Окрему увагу привертає ч.2 ст.298 КПК, якою встановлено, що досудове розслідування кримінальних проступків (пізнання) здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими цим кодексом, з урахуванням положень цієї глави, що визначає обов`язок слідчого, прокурора або дізнавача при здійсненні досудового розслідування або процесуального керівництва щодо кримінальних проступків враховувати положення законодавства, передбаченого для розслідування злочинів будь-якого виду. Чинним законодавством, а саме - абз. 2 п. 10 ч.1 ст.284 КПК, передбачено не право, а обов`язок слідчого, прокурора й дізнавача закрити провадження у разі, коли строк досудового розслідування, визначений ст. 219 цього кодексу, закінчився та жоднiй особi не було повідомлено про підозру. Отже, ще одна норма КПК опосередковано свідчить про обов`язок закриття провадження щодо кримінального проступку у випадку спливу строку, встановленого ст.219 КПК.

Судова практика, що склалася стосовно цього питання, підтверджує правильність такої позиції. Так, судді, в тому числі й апеляційної інстанції, посилаючись на ст.219 КПК, фактично прирівнюють кримінальні проступки до нетяжких злочинів з метою визнання спливу 12-місячного строку досудового розслідування підставою, яка встановлює обов`язок слідчого, прокурора або дізнавача закрити провадження (див., наприклад, ухвалу Київського апеляційного суду від 30.09.2020 у справі №11-cc/824/4598/2020).

Отже, можна дійти висновку, що фактично всіма нормами, які регулюють здійснення досудового розслідування кримінальних проступків, передбачені однакові правила нарівні із злочинами. Зокрема, закріплено обов`язок саме дізнавача закрити кримінальне провадження. Утім, сама лише вiдсутнiсть у ч.2 ст.219 КПК чітко прописаного строку досудового розслідування кримінальних проступків дає дізнавачам (слідчим чи прокурорам) можливість не закривати такі провадження, що є вочевидь несправедливим.

Таким чином, з моменту внесення відомостей до ЄРДР і до дня повідомлення про підозру ОСОБА_8 минули 1 рік 8 місяців та 21 день, що значно перевищують строки досудового розслідування, виходячи з норм КПК України.

Відповідно до Реєстру матерiалiв досудового розслідування, який було надано суду разом з обвинувальним актом, строки досудового розслідування не продовжувались (в реєстрі відсутні відповідні постанови).

На цих підставах захисник просила закрити кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань «10» грудня 2020 року за № 0000240, за ознаками кримінального правопорушення. передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України за обвинуваченням ОСОБА_7 на підставі п.10 ч.1 ст. 284 КПК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заперечував проти заявленого клопотання. Пояснив, що статтею 219 КПК України встановлений строк досудового розслідування проступків у випадку повідомлення особі про підозру. Проте у випадках не повідомлення особі про підозру під час досудового розслідування проступку строк такого розслідування статтею 219 КПК України не врегульований. Вважав, що застосування в такому випадку аналогії закону не є можливим, оскільки аналогія застосовується у разі не регулювання нормами і застосовуються загальні принципи, а захисник просить застосувати не загальні принципи, передбачені ст. 7 КПК України, а спеціальні норми, передбачені ст. 219 КПК України. З посиланням на ст. 19 Конституції України вважав, що оскільки нормами КПК України не передбачене продовження строку досудового розслідування проступку, то суд та, відповідно, прокурор не може продовжувати їх у спосіб, який не передбачений КПК України. Так, прогалина дійсно є, але застосовувати аналогію н можливо. Права обвинуваченої не порушені.

В судовому засіданні представник потерпілого ОСОБА_5 повністю погодився з думкою прокурора. Додатково звернув увагу суду на те, що захисник посилається на судове рішення Київського апеляційного суду, але в нашій країни не прецедент не право, а тому вказане судове рішення, за відсутності з цього приводу відповідного судового рішення Верховного Суду, приймати до уваги не можливо. Просив відмовити у задоволенні клопотання захисника.

В судовому засіданні законний представник потерпілого ОСОБА_4 погодився з думкою представника потерпілого ОСОБА_5 .

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що в провадженні підрозділу дізнання Новомосковського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувало кримінальне провадження, відомості про яке 10.12.2020 р. внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000240. Правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 1 ст. 125 КК України.

31 серпня 2022 р. у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_7 повідомлено про підозру.

31 серпня 2022 р. складений обвинувальний акт, який в цей же день направлений до суду.

Під час досудового розслідування строки досудового розслідування не продовжувалися, досудове розслідування не зупинялося.

Згідно з класифікацією, визначеної у ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 125 КК України є проступком.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КПК України досудове розслідування кримінальних проступків (дізнання) здійснюється згідно із загальними правилами досудового розслідування, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цієї глави.

Глава 25 «Особливості досудового розслідування кримінальних проступків» КПК України (яка містить спеціальні норми щодо досудового розслідування проступків) не містить норм щодо строків досудового розслідування, а тому щодо строків цього розслідування слід керуватися загальними нормами, визначеним в ст. 219 КПК України.

Частиною 2 статті 219 КПК України визначений строк досудового розслідування у кримінальних провадженнях, у яких жодній особі не повідомлено про підозру, лише для кримінальних проваджень щодо нетяжких, тяжких та особливо тяжких злочинів. Строк досудового розслідування для проступків не встановлений.

Таким чином оскільки у кримінальному процесуальному законі строк досудового розслідування проступків (у випадку коли жодній особі не повідомлено про підозру) не встановлений, то має місце прогалина в законодавстві.

Способами подолання прогалин в законодавстві є застосування аналогії закону, або аналогії права.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Одними із засад кримінального провадження є доступ до правосуддя (п. 14 ч. 1 ст. 7 КПК України) та розумність строків (п. 20 ч. 1 ст. 7 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено право особи на справедливий суд.

У п. 70 рішення Європейського суду з прав людини від 30 березня 2004 р. (справа "Меріт проти України") зазначено, що суд нагадує, що у кримінальних справах "розумний строк", передбачений статтею 6 параграфа 1 Конвенції, починається з того часу, коли особі було пред`явлено обвинувачення: це може статись як до моменту розгляду справи в суді, так і з дня арешту, дня, коли відповідна особа була офіційно повідомлена, що проти неї висунуте обвинувачення у справі, або з дня, коли було розпочато попереднє слідство. "Обвинувачення" відповідно до положень статті 6 параграфа 1 може бути визначено як "офіційне повідомлення, надане особі уповноваженими представниками влади, в підтвердження того, що вона вчинила злочин", визначення, яке також відповідає критерію, що "ситуація (підозрюваного) суттєво погіршилась". Щодо закінчення "строку" у кримінальних справах період, передбачений статтею 6 параграфа 1 Конвенції, включає все провадження у справі, у тому числі процес апеляції.

Відповідно до ч.ч. 1 3 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд. Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Таким чином, практика Європейського суду з прав людини та вищезазначені норми КПК України передбачають, що у кримінальних справах слід дотримуватись розумних строків. Виходячи з цього, строк досудового розслідування проступків (у випадку коли жодній особі не повідомлено про підозру) повинен існувати інакше не можливо дотриматись принципу розумності строків. Отже, оскільки норми КПК України не містять строку досудового розслідування проступків, то вказане свідчить про порушення права на справедливий суд. Відповідно, керуючись загальними засадами кримінального провадження (доступ до правосуддя та розумність строків) суд зобов`язаний забезпечити дотримання вказаного права.

В даному випадку способом забезпечення судом дотримання права на справедливий суд є застосування аналогії закону.

Отже, для подолання прогалини в законодавстві (відсутність в нормах КПК України строку досудового розслідування проступків) слід застосувати аналогію закону та застосувати положення ч. 2 ст. 219 КПК України.

Частиною 2 ст. 219 КПК України визначено, що строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня повідомлення особі про підозру становить:

1) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину;

2) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Оскільки в ч. 2 ст. 219 КПК України визначено два строки досудового розслідування, то з метою не погіршення становища обвинуваченого, слід застосувати менший строк.

Таким чином суд дійшов висновку, що строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні становить 12 місяців. Цей строк слід рахувати з дня внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей щодо кримінального правопорушення.

У цьому кримінальному провадженні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей щодо кримінального правопорушення внесені 10 грудня 2020 р. Відповідно у строк до 10 (включно) грудня 2021 р. ОСОБА_7 слід було повідомити про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КПК України.

Однак, повідомлення про підозру ОСОБА_7 було вручене 31 серпня 2022 р., тобто з пропуском дванадцятимісячного строку досудового розслідування проступків.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.

Отже, оскільки на час повідомлення ОСОБА_7 про підозру закінчився строк досудового розслідування, то кримінальне провадження підлягає закриттю.

Заперечуючи проти клопотання захисника про закриття кримінального провадження прокурор, з яким погодилися представника потерпілого та законний представник, посилався на те, що оскільки норми КПК України не містять встановленого строку досудового розслідування проступків, то цей строк є необмеженим, а застосування аналогії закону безпідставно.

Суд не приймає вказані заперечення з огляду на вищевикладене.

Враховуючи викладене клопотання захисника є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 219, 284, 298 302, 369-372, 376, 392, 393, 395 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження задовольнити.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000240 від 10.12.2022 р. за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 125 КК України, закрити на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Цивільний позов потерпілого ОСОБА_9 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_4 до ОСОБА_7 про відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення - залишити без розгляду.

Роз`яснити цивільному позивачу, що залишення цивільного позову без розгляду не перешкоджає його праву на звернення до суду із аналогічним позовом в порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня оголошення ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 03 жовтня 2022 р. о 14 год. 00 хв.

Суддя ОСОБА_1