Справа № 204/6551/22
Провадження № 1-кс/204/1511/22
У Х В А Л А
01 вересня 2022 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
за участю прокурорів ОСОБА_3 ,
ОСОБА_4 ,
за участю захисника адвоката ОСОБА_5 ,
за участю підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м.Дніпро клопотання старшого групи прокурорів (прокурора) у кримінальному провадженні прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кам`янське, Дніпропетровської області, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 , громадянина України, одруженого, раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 186 КК України, -
31 серпня 2022 року до суду надійшло клопотання старшого групи прокурорів (прокурора) у кримінальному провадженні прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 186 КК України.
Прокурор ОСОБА_3 , ОСОБА_15 , кожний окремо, у судовому засіданні підтримали клопотання та просили його задовольнити в повному обсязі.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити в клопотанні прокурора та обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав думку захисника.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходжу до наступного висновку.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
В силу ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Згідно з вимогами ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.
Європейський Суд з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Слідчим суддею встановлено, що наявні ризики, передбачені п.п. 1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.
Так, ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, наявний, оскільки під час досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 , може переховуватись від органу досудового розслідування та суду (шляхом виїзду за межі України (або в межах України) з метою уникнення кримінальної відповідальності та бути підданим справедливому покаранню.
Ризик, передбачений п.2 ч.1 ст.177 КПК України, наявний, оскільки ОСОБА_6 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які використовувалися підозрюваними при підготовці до вчинення злочинів, безпосереднього планування та реалізації алгоритму злочинних дій щодо заволодіння грошовими коштами потерпілого ОСОБА_8 , а також задля маскування злочинної діяльності та надання їй зовнішніх ознак легітимності. Зазначений ризик також обумовлений способом вчинення злочину шляхом систематичного вимагання грошових коштів у потерпілого ОСОБА_8 за його вказівкою, як керівника управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради та організатора злочинної групи.
Ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, наявний, так як з огляду на призначену у кримінальному провадженні судову експертизу існує ризик позапроцесуального впливу підозрюваного, у т.ч. шляхом використання корупційних зв`язків у державних та правоохоронних органах, на осіб, які мають спеціальні знання у певній галузі та проводять відповідні експертні дослідження.
Щодо ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що він наявний, оскільки ОСОБА_6 вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Таким чином, у судовому засіданні встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.
Виходячи з наданих доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що додані до матеріалів клопотання докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.
Слідчий суддя зазначає, що на вказаному етапі досудового розслідування він не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Зважаючи на усталену практику Європейського суду з прав людини, де у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», зазначено термін «Обгрунтована підозра», який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпьелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A? N182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_6 повідомлено про підозру, дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного.
Будь-яких доказів, щодо неможливості перебування підозрюваного ОСОБА_6 під вартою, не надано та стороною захисту не доведено.
Застосування до підозрюваного ОСОБА_6 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить запобігання вказаним вище ризикам, що підтверджують такі обставини: тяжкість вчиненого підозрюваним злочину, який відповідно до ст.12 КК України є тяжким; тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні цих злочинів караються позбавленням волі на строк від 7 до 12 років позбавлення волі; переховування від органів досудового розслідування та/або суду; вірогідність знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Слід також зазначити, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину проти миру та безпеки людства на території України, де на даний час введено воєнний стан, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, а також характер вчинених кримінальних правопорушень, які свідчать про ступінь суспільної небезпечності цієї особи, суд в даному випадку вважає за доцільне не визначати розміру застави..
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183,184,186,193-194,196-197, 205, 309-310, 369-372, 392-393, 395 КПК України, -
Клопотання старшого групи прокурорів (прокурора) у кримінальному провадженні прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 186 КК України задовольнити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого групи прокурорів (прокурора) у кримінальному провадженні прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 ..
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали, а особою, яка перебуває під вартою з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1