Справа № 948/574/22
Провадження № 1-і/948/21/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.08.2022 суддя Машівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із застосуванням засобів електронного контролю стосовно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 317, ч. 2 ст. 311, ч. 3 ст. 307 КК України,

у с т а н о в и л а:

29.08.2022 на електронну пошту суду надійшло зазначене клопотання, у якому автор порушує питання продовження стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у період із 18 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин наступної доби із застосуванням засобів електронного контролю за адресою: АДРЕСА_1 , із покладенням на нього обов`язків: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду; утримуватись від спілкування зі свідками; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Вирішуючи питання про призначення цього клопотання до розгляду, суддя встановила таке.

За змістом частин 1, 2 статті 35 КПК України у суді функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує, зокрема: реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку. Матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.

Відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, з 05 жовтня 2021 року офіційно функціонують три окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС): «Електронний кабінет»; «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку.

За пунктом 25 цього Положення процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ в суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми «Електронний суд».

Водночас, пунктом 59 розділу IV «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підпистем (модулів) ЄСІТС установлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Відповідно до статтей 5, 6 Закону України «Про «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються».

Згідно з п. 23 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електроні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Отже, враховуючи норми законодавства, оскільки на сьогодні початок функціонування усіх підсистем (модулів) ЄСІТС не забезпечений, то процесуальні та інші пов`язані з розглядом судових справ документи можуть подаватися до суду в електронному вигляді та відповідно мають реєструватися судом не лише у випадку їх надходження з підсистеми «Електронний суд», а й у випадку надходження з будь-якої не забороненої адреси в Україні, якщо такі документи підписані кваліфікованим електронним підписом (далі КЕП).

Натомість подане прокурором клопотання направлене електронною поштою, але не скріплене КЕП, що стверджується актом від 29.08.2022, складеним відповідальним працівником суду. Це свідчить про те, що отриманий документ оформлений неналежним чином і не має юридичної сили.

Відповідно до позиції КЦС ВС, висловленої у постанові від 26 травня 2021 року у справі №565/195/19 (№61-2692св20), якщо подана на офіційну електронну адресу суду заява (позовна заява, скарга) не містить електронного цифрового підпису, а, як наприклад, на ній наявний відсканований підпис особи, що її подає, то вона вважається такою, що не відповідає вимогам ЦПК України та підлягає поверненню.

Ураховуючи викладене, вважаю необхідним таке клопотання повернути прокурору, що не позбавляє його права звернутись до суду повторно після усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 35, 176 - 177, 181, 372, 392 КПК України, -

у х в а л и л а :

повернути клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із застосуванням засобів електронного контролю стосовно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 317, ч. 2 ст. 311, ч. 3 ст. 307 КК України.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Машівський районний суд Полтавської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1