печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 вересня 2021 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про проведення судового засідання за скаргою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України, яка полягає у не поверненні тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000496 від 06.04.2021 року, в режимі відеоконференції з використанням сервісу «EasyCon»,

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 (далі особа, яка подала скаргу, адвокат ОСОБА_3 ), який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України (далі слідчий), яка полягає у не поверненні тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000496 від 06.04.2021 року.

17.09.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва надійшла заява адвоката ОСОБА_3 , в якій останній просив забезпечити розгляд скарги шляхом проведення відеоконференції за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon», у зв`язку з запровадженням на території України карантину.

Дослідивши клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції та матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції під час судового провадження регламентовано ст. 336 КПК України, відповідно до частини першої якої, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. Питання участі в судовому засіданні сторони в режимі відеоконференції суд має право вирішувати з урахуванням всіх об`єктивних обставин, які складаються при розгляді справи, до початку певного судового засідання, в певному конкретному випадку. Разом із тим, клопотання має бути обґрунтованим, тобто містити причини, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні, а також підтверджене відповідними доказами неможливості такої участі.

Проте, адвокатом ОСОБА_3 не зазначено причин, які унеможливлюють його явку та явку ОСОБА_4 до суду для участі в судовому засіданні щодо розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України, яка полягає у не поверненні тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000496 від 06.04.2021 року.

Наказом Державної судової адміністрації України № 169 від 08.04.2020 року затверджено Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду. Проте, не передбачено проведення судового засідання з використанням власних технічних засобів поза приміщенням суду в кримінальному судочинстві.

Разом з тим, згідно з ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис».

Відповідно до Тимчасового регламенту надсилання судом електронних документів учасникам судового процесу, кримінального провадження, затвердженого Наказом Державної судової адміністрації України від 07 листопада 2016 року № 227, всі документи, які надсилаються до суду електронною поштою, мають бути скріплені електронним цифровим підписом відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис».

Аналогічну позицію викладено у постанові колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 24.04.2018 у справі № 522/385/17.

Проте, в порушення вищезазначених вимог, заява адвоката ОСОБА_3 не містить електронного цифрового підпису

За таких обставин, клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про проведення судового засідання за скаргою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України, яка полягає у не поверненні тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000496 від 06.04.2021 року, в режимі відеоконференції з використанням сервісу «EasyCon», є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.336, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про проведення судового засідання за скаргою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України, яка полягає у не поверненні тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000496 від 06.04.2021 року, в режимі відеоконференції з використанням сервісу «EasyCon», відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1