У Х В А Л А
про обрання запобіжного заходу тримання під вартою

19 серпня 2022 року Личаківський районний суд м. Львова

Cлідчий суддя ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001193 від 09.08.2022, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК Українипро застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вовчик, Лубенського району, Полтавської області, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , з слів проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, востаннє: вироком Шевченківського району суду м. Львова від 02.03.2020 за ч. 2 ст. 345 КК України до 1 року позбавлення волі та на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з випробуванням із застосуванням 1 року іспитового строку -

в с т а н о в и в :

слідчий слідчого відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 , як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_3 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.
Клопотання мотивує тим, що останній підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України у кримінальному провадженні № 0001193 від 09.08.2022, а саме у тому, що підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України. Так досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 7 липня 2022 року, приблизно о 00:10 год., маючи умисел на викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів та з метою власного безпідставного збагачення, під час дії воєнного стану, введеного відповідно до Указу Президента України № 64/2022, у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації, на території України з 05:30 год. 24.02.2022, який продовжено до 23.08.2022, перебуваючи в сквері, який знаходиться біля ресторану «Maestro» по вул. Лазнева, 3а у м. Львові, відкрито заволодів сумкою ОСОБА_6 , вартістю 500 грн. в середині якої знаходився мобільний телефон марки "Samsung A-21", ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , вартістю 8000 грн., що знаходився в чохлі-книжці сірого кольору, вартістю 150 грн., із SIM-картою оператора мобільного зв`язку "Водафон" номер НОМЕР_3 та SIM-картою оператора мобільного зв`язку "Лайфселл" номер НОМЕР_4 , які матеріальної вартості не становлять, гарнітура до мобільного телефону, вартістю 200 грн., зарядний пристрій до мобільного телефону вартістю 100 грн., павербанк червоно-білого кольору, вартістю 1000 грн., гаманець чорного кольору вартістю 500 грн, в якому знаходились грошові кошти в сумі 300 грн., банківські картки «Приватбанк», «Monobank», «Credobank», «А-Банк», «Ощадбанк», посвідчення водія видане на прізвище ОСОБА_6 , паспорт громадянина України виданий на прізвище ОСОБА_6 , паспорт громадянина України для виїзді за кордон видане на прізвище ОСОБА_6 , посвідчення моряка видане на прізвище ОСОБА_6 , після чого ОСОБА_4 з викраденим майном зник.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_4 заподіяв ОСОБА_6 матеріальну шкоду на загальну суму 10750 гривень.

18.08.2022, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у встановленому законом порядку, вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, (грабіж, вчинений в умовах воєнного стану), за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

З врахуванням обставин кримінального правопорушення, у слідства є достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення. А тому вважає, що лише запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та дозволить виконати завдання і досягти мети кримінального провадження, для забезпечення виконання з ним процесуальних рішень. Разом з тим, при виконанні судом вимог ч.4 ст. 183 КПК України, щодо визначення застави, враховуючи передбаченні ч.ч.4, 5 ст.182 КПК України обставини, є необхідним визначити останньому заставу.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Пояснив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою та підтверджується матеріалами клопотання, окрім цього не заперечую про визначення розміру застави, який повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Підозрюваний вину визнав, у клопотанні просив відмовити, застосувавши до нього більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні слідчих органів перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування № 0001193, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України відносно ОСОБА_4 . Про підозру у вчиненні даного злочину ОСОБА_4 повідомлено 18 серпня 2022 року.
У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При розгляді даного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої підозрюваному, яку слідство обґрунтовує: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 , згідно якого останній повідомив, що 07.08.2022 перебуваючи в сквері поблизу ресторану «Maestro» по вул. Лазнева, 3а у м. Львові він розпивав алкогольні напої разом з ОСОБА_4 та ще іншими чотирьома чоловіками. Під час спільного вживання алкоголю з вказаними особами у нього виникла словесна перепалка з ОСОБА_4 яка переросла в бійку, під час якої всі особи з якими він вживав алкоголь почали його бити. Під час даної бійки у нього хтось з чоловіків зірвав належну йому наплічну сумку в якій знаходився (мобільний телефон марки "Samsung A-21", ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , в чохлі-книжці сірого кольору, із двома SIM-картами оператора мобільного зв`язку "Водафон" номер НОМЕР_3 та "Лайфселл" номер НОМЕР_4 , гарнітура до мобільного телефону, зарядний пристрій до мобільного телефону павербанк, гаманець де були грошові кошти в сумі 300 грн., банківські картки «Приватбанк», «Monobank», «Credobank», «А-Банк», «Ощадбанк», посвідчення водія видане на прізвище ОСОБА_6 , паспорт громадянина України виданий на прізвище ОСОБА_6 , паспорт громадянина України для виїзді за кордон видане на прізвище ОСОБА_6 та посвідчення моряка видане на прізвище ОСОБА_6 ), після чого дані особи втекли; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , згідно якого останній повідомив, що 07.08.2022, о 00:00 год. перебуваючи в сквері поблизу ресторану «Maestro» по вул. Лазнева, 3а у м. Львові він розпивав алкогольні напої разом з ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та своїм братом ОСОБА_10 та ще чоловіком на ім`я ОСОБА_11 . Під час спільного вживання алкоголю з вказаними особами у ОСОБА_4 та чоловіка на ім`я ОСОБА_11 виникла словесна перепалка яка в подальшому переросла в бійку. Втрутившись разом з ОСОБА_12 та ОСОБА_8 у бійку яка виникла між ОСОБА_4 та чоловіком на ім`я ОСОБА_11 , для того щоб їх розборонити він під час даної бійки отримав удар в обличчя, а тому також почав наносити удари по тілу ОСОБА_11 . Під час даної бійки він помітив, як ОСОБА_4 зірвав з ОСОБА_11 наплічну сумку яку тримаючи в руках почав бігти викрикнувши втікаємо. Після того він разом з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та своїм братом ОСОБА_7 побігли слідом за ОСОБА_4 . Пробігши декілька метрів він помітив, як ОСОБА_4 сумку яку викрав у Денис передав ОСОБА_13 , після чого ОСОБА_13 тримаючи дану сумку продовжив бігти через пр. Свободи в сторону парку ім. І.Франка; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , згідно якого останній повідомив, що 07.08.2022, о 00:00 год. він разом з ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та своїм братом ОСОБА_15 знаходився в сквері поблизу ресторану «Maestro» по вул. Лазнева, 3а у м. Львові. В той час його брат ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та чоловік на ім`я ОСОБА_11 розпивали алкоголь, а він з ними алкоголь не вживав. Під час спільного вживання алкоголю з вказаними особами у ОСОБА_4 та чоловіка на ім`я ОСОБА_11 виникла словесна перепалка яка в подальшому переросла в бійку. У вказану бійку яка виникла між ОСОБА_4 та чоловіком на ім`я ОСОБА_11 втрутився його брат ОСОБА_7 , ОСОБА_12 та ОСОБА_8 із метою їх розборонити, де під час того між всіма почалась бійка. Через декілька хвилин його брат ОСОБА_7 разом з ОСОБА_4 , ОСОБА_12 та ОСОБА_8 побігли в сторону оперного театру, а він побіг слідом за ними. Через деякий час пробігши п`ятеро через проспект Свободи в сторону вул. Гнатюка та по даній вулиці в сторону парку ім. І. Франка він разом з своїм братом ОСОБА_15 , ОСОБА_4 , ОСОБА_12 та ОСОБА_8 підійшли до вул. Антоновича, де він помітив в руках ОСОБА_12 сумку сірого кольору. Запитавши в ОСОБА_12 , що це за сумка так як у нього такої сумки не було ОСОБА_12 повідомив, що дану сумку йому передав ОСОБА_4 коли вони всі разом пробігали через пр. Свободи у м. Львові та додав, що дану сумку ОСОБА_4 забрав у чоловіка на ім`я ОСОБА_11 під час бійки яка виникла у даного чоловіка з ОСОБА_4 ; згідно відповіді з ломбарду-Скарбниця Львівського відділення Повного Товариства Ломбарт Фінанс було встановлено, що мобільний телефон марки "Samsung A-21", ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , який належить потерпілому ОСОБА_16 був зданий 07.08.2022 о 15:51 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Ломбард-Скарбниця ПТ Ломбарт Фінанс, що за адресою: АДРЕСА_3 ; іншими матеріалами кримінального провадження та у їх сукупності.
Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
При обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які обгрунтовуються слідчим у заявленому клопотанні.
Так кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК).
Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)). Хоча факти на момент вирішення питання про утримання під вартою і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було визначити винуватість особи у вчиненні злочину, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої допустимості, достовірності та належності і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям. При цьому суд має обґрунтовувати своє рішення на підставі дослідження у суді обґрунтованої підозри, а не на основі даних, поданих стороною обвинувачення.
Крім того, як зазначає ЄСПЛ, існують різні критерії доведеності необхідні для звинувачення (як правило, доведеність за відсутності обґрунтованих сумнівів) та переслідування (як правило, обґрунтована підозра у скоєнні злочину) особи. Отже, можуть бути звичайно такі випадки, коли обґрунтована підозра не призводить у результаті судового розгляду до засудження особи за відсутності обґрунтованих сумнівів. Однак, у таких ситуаціях держава має законний інтерес забезпечити, аби особи, щодо яких існує обґрунтована підозра у скоєнні злочину, не намагались ухилитися від правосуддя або підірвати належне проведення судового розгляду, у ході якого має бути розглянуто питання про їхню винність або невинність ( «СПРАВА LAVRECHOV ПРОТИ ЧЕСЬКОЇ РЕСПУБЛІКИ», рішення від 20.06.2013, заява № 57404/08, п. 50).
Наявність обґрунтованої підозри є умовою sine qua non законності застосування запобіжного заходу.
Зокрема, обґрунтованими є доводи слідчого про те, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, у цьому кримінальному провадженні, оскільки досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні ще триває та в останньому проводяться слідчі (розшукові) дії. Може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду: так як підозрюваний обізнаний про можливу міру покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років за вчинення інкримінованого йому тяжкого кримінального правопорушення, його наслідки та перебуваючи на волі надають можливість реалізувати ухилення від можливого покарання. Окрім цього може вчинити інше кримінальне правопорушення: оскільки ОСОБА_4 не працює, а отже не має постійного та стабільного доходу, будучи раніше судимим, на шлях виправлення не став та нехтуючи вимогами законодавства, продовжує вчиняти кримінальні правопорушення на протязі тривалого часу. Крім того спосіб вчинення злочину, що проявилось у відкритому викраденні чужого майна в умовах воєнного стану
Враховуючи наведені вище обставини, прихожу до переконання, що до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід - тримання під вартою з визначенням розміру застави.
Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, саме стаття 5 Конвенції розкриває питання права на свободу та особисту недоторканість.
Відповідно до прецедентного права Суду, гарантія, передбачена статтею 5§3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні (дивіться Мангурас проти Іспанії [ВП], №. 12050/04, § 78, ЄСПЛ 2010 року). Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі (дивіться Неймайстер проти Австрії, 27 червня 1968 року, § 14, серія А 8). Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого (дивіться Maнгурас, наведена вище, § § 79 - 80). Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити (дивіться Toшев проти Болгарії, № 56308/00, § 68, 10 серпня 2006 року; і Iванчук проти Польщі, № 25196/94, § 66, 15 листопада 2011 року).
Навіть якщо рішення національних судів про відмову звільнення під заставу засновані на «відповідних» і «достатніх» підставах Суд повинен також встановити, чи виявили компетентні національні органи влади «особливу ретельність» при вирішенні цього питання. Суд вважав, що цей критерій повинен бути доречним навіть у зв`язку з рішенням щодо визначення умов звільнення під заставу після того, як звільнення під заставу було офіційно дозволено, якщо особа залишилася в ув`язненні внаслідок відсутності можливості внести заставу (дивіться Koлаковіч проти Мальти, № 76392/12, § 74, 19 березня 2015 року).
Так, у справі Mangouras v. Spain ЄСПЛ вказав, що оскільки зростаючий стандарт в галузі захисту прав людини відповідно і неминуче вимагав більшої твердості при оцінці порушень фундаментальних цінностей демократичних суспільств, при визначенні розміру застави не можна виключати прийняття до уваги професійного середовища, яке сформувало обставини для даної діяльності, з метою забезпечення ефективності даного заходу.
Та більше, у цій справі заявнику було призначено заставу у сумі 3 000 000 євро і було встановлено, що вказана сума, швидше за все, перевищувала платоспроможність заявника. Однак, враховуючи винятковий характер справи та величезний збиток ЄСПЛ визнав, що визначення застави у такому розмірі не є порушенням пункту 3 статті 5 Конвенції.
Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі Punzelt v. CzechRepublic від 25.04.2000 (заява № 31315/96, пункт 86) констатовано, що ані неодноразова відмова у звільненні під заставу заявника, ні в подальшому встановлена застава у розмірі 30 000 000 чеських крон, не були порушенням прав заявника, враховуючи масштаб його фінансових операцій.
Таким чином, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.
Слідчий суддя враховує, що ймовірний злочини віднесений до категорії тяжких.
Тому, виходячи з засад виваженості, розумності та справедливості, беручи до уваги інтереси кримінального провадження, вік підозрюваного, його доходи, відсутні соціальні зв`язки, вважаю, що підозрюваному слід визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2022 року.
На думку слідчого судді, такий розмір застави достатньою мірою забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

клопотання слідчого задовольнити.
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Строк дії ухвали становить шістдесят днів.
Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , рахувати з часу проголошення ухвали - 19 серпня 2022 року о 15:20.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 198 480 грн.
У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок, ОСОБА_4 звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.
У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_4 покладаються такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5) утриматися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1