печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 серпня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:
24.08.2022 слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 за погодженням з начальником першого відділу Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 ,звернувся до слідчого судді із клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000683 від 28.06.2022 до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуального керівництва Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000683 від 28.06.2022 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Суть підозри сторона обвинувачення обґрунтовує наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на підставі Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» від 24.02.2022 № 69/2022, ОСОБА_6 з 24.02.2022 проходить військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період у військовій частині НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 окремий батальйон територіальної оборони НОМЕР_3 бригади територіальної оборони Збройних Сил України), а саме у стрілецькій роті, тимчасовим розташуванням якої визначено підвальне приміщення НСК «Олімпійський», за адресою: АДРЕСА_1 .

16.06.2022 у службове користування ОСОБА_6 отримав пістолет Макарова № НОМЕР_4 з двома магазинами та 16 патронами калібру 9 мм до нього.

Згідно зі ст. 3, 27 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Ніхто не може бути свавільно позбавлений життя.

Відповідно до ст. 68 Конституції України ОСОБА_6 зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Окрім того, ОСОБА_6 , будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період військової частини НОМЕР_1 , повинен керуватися вимогами ст. ст. 6, 11, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, та ст. ст. 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, які вимагають від нього свято і непорушно додержуватися Конституції України, законів України та вимог статутів, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути дисциплінованим, не допускати негідних вчинків.

Положеннями ст. ст. 20, 21 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України визначено, що військовослужбовці під час виконання службових обов`язків мають право застосовувати зброю в порядку, встановленому законодавством. Застосування зброї допускається, якщо інші заходи виявилися неефективними або якщо через обставини застосування інших заходів є неможливим, перед застосуванням зброї, за винятком конкретних випадків, повинно бути попередження про намір її застосувати та постріл угору.

Однак, ОСОБА_6 під час проходження військової служби в порушення вказаних вимог законодавства вчинив кримінальне правопорушення проти життя та здоров`я особи.

28.06.2022 близько 21 год 10 хв військовослужбовець військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_6 , перебував у розташуванні стрілецької роти підвальному приміщенні НСК «Олімпійський», за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 55, разом з співслужбовцем ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з яким у нього виник раптовий словесний конфлікт на ґрунті особистих на даний час невстановлених неприязних відносин. У цей же час у ОСОБА_6 виник умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел на вчинення умисного вбивства, ОСОБА_6 , діючи у порушення вимог вищевказаного законодавства, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи достатні навики володіння зброєю, у підвальному приміщенні НСК «Олімпійський», за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 55, здійснив заряджання та приведення у бойове положення закріпленого за ним пістолета Макарова № НОМЕР_4 , після чого 28.06.2022 близько 21 год 15 хв здійснив вісім прицільних пострілів у тулуб та ділянку голови ОСОБА_8 , заподіявши останньому смерть.

28.06.2022 о 21 год 15 хв ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

29.06.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

30.06.2022 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 26.08.2022 включно.

22.08.2022 керівником Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000683 продовжено до трьох місяців, тобто до 29.09.2022 включно.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор вважає наявними підстави для продовження строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, враховуючи при цьому наявність ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вказані обставини, на думку прокурора, виправдовують тримання підозрюваного під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України..

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив клопотання задовольнити, зазначив, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним можливим заходом, а відтак інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В судовому засіданні захисники заперечували щодо задоволення клопотання. Обґрунтовуючи свою позицію по суті клопотання, зазначили про безпідставність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на те, що ризики, зазначені у клопотання і на які посилався прокурор в судовому засіданні, стороною обвинувачення не доведено, у зв`язку з чим просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Надали документи, які характеризують особу підозрюваного.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав своїх захисників та просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчому судді також надані характеризуючи документи щодо особи ОСОБА_6 .

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить наступного висновку.

Слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуального керівництва Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000683 від 28.06.2022 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

29.06.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

30.06.2022 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 26.08.2022 включно.

22.08.2022 керівником Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000683 продовжено до трьох місяців, тобто до 29.09.2022 включно.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Luigi Ferrari Bravo v. Italy» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Murray v. the United Kingdom» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Таким чином, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя, вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме: протоколами огляду місця події від 28.06.2022, протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_6 від 28.06.2022, показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 щодо обставин кримінального правопорушення, іншими зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Cloot v. Belgium, § 40, серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Крім того, варто зазначити, що ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Jarzynski v. Poland, § 43).

Слідчий суддя вважає доведеними ризики, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення та особи підозрюваного, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, враховуючи, що йому було повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час досудове розслідування триває, встановлюється місцезнаходження інших учасників та свідків, а перебування підозрюваного на волі буде сприяти його переховуванню та перешкоджатиме викриттю; незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішуючи клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , дані, які характеризують останнього, як особу, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність соціальних зв`язків, сімейний стан та враховує те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак клопотання підлягаю задоволенню.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованих злочинів і правильності кваліфікації його дій слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Крім того, у відповідності з вимогами ч. 4 ст. 183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177, 178 цього Кодексу, слідчий суддя вважає необхідним не визначати розмір застави в даному кримінальному провадженні, оскільки інкриміноване кримінальне правопорушення вчинено із застосуванням насильства.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 29.09.2022, в межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000683 від 28.06.2022.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1