Справа № 369/3397/22
Провадження №1-кс/369/558/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.05.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні в м. Києві, в режимі відеоконференції, клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження, за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000096 від 13.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, щодо продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , -
ВСТАНОВИВ:
Досудовим розслідуванням встановлено, шо 12.01.2022, приблизно о 15 год. 10 хв. (точний час не встановлено) між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які перебували в приміщенні квартири АДРЕСА_1 в приміщенні коридору, виник конфлікт, у ході кого у ОСОБА_5 виник прямий умисел на заподіяння ОСОБА_6 тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.
Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи у тому ж місці, у той же час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя потерпілого ОСОБА_6 в момент їх заподіяння, та бажаючи їх настання, взяв у праву руку молоток та підійшов до потерпілого ОСОБА_6 та наніс два удари металевою частиною молотка в область тім`яної ділянки голови ОСОБА_6 , а саме тримаючи вказаний молоток в правій руці, один удар в область тім`яної ділянки голови стоячи позаду останнього зі спини та відразу без відривуу часі наніс другий удар стоячи попереду потерпілого зі сторони обличчя в область тім`яної ділянки голови ОСОБА_6 , чим спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді ВЧМТ, ЗТМ, перелом тім`яної кістки, забійної рани тім`яної ділянки, які за своїм характером відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.
У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Дніпропетровськ Дніпропетровської області, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 , не одружений, офіційно не працевлаштований, маючий середню-спеціальну освіту, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий.
14.01.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Чоботарь проти Молдови» термін «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Метою попереднього утримання під вартою є подальше розслідування кримінального провадження, яке повинно підтвердити або спростувати підозру.
ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження, зокрема:
-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення потерпілого ОСОБА_6 від 12.01.2022;

-довідкою від 12.01.2022 за № 419 травмпункту Ірпінської ЦМЛ, діагноз: ВЧМТ, ЗТМ, перелом тім`яної кістки, забійної рани тім`яної ділянки;

-показаннями потерпілого ОСОБА_6 від 13.01.2022;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілого ОСОБА_6 від 13.01.2022;

-показаннями свідка ОСОБА_7 від 13.01.2022;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_7 від 13.01.2022;

-протоколом огляду місця події від 12.01.2022, яким оглянуто приміщення квартири квартири АДРЕСА_1 ;

-протоколом затримання ОСОБА_5 , за підозрою у вчинені злочину у порядку ст. 208 КПК України від 13.01.2022;
-показаннями підозрюваного ОСОБА_5 від 13.01.2022;
-іншими доказами, наявними у матеріалах кримінального провадження.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 січня 2022 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 14 березня 2022 року включно.
В подальшому, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 05.05.2022.
Обставини, які стали підставами для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не змінилися, ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, у даному кримінальному провадженні не зменшилися.
Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь яку із речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадження;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан; наявність судимостей; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Вирішуючи питання про доцільність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно врахувати тяжкість покарання, наявність можливості переховуватися від суду, продовжити протиправну діяльність, тим самим негативно вплинути на хід судового розгляду.
Зокрема, наявні ризики в даному кримінальному провадженні, які дають достатні підстави вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, як тримання під вартою є :
-передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Окрім цього, підозрюваний на утриманні малолітніх, неповнолітніх, непрацездатних чи/або недієздатних осіб не має, офіційного не працевлаштований, не навчається, таким чином не має стримуючих соціальних зв`язків, які можуть стримувати його на території Бучанського району та Київської області. Крім того, ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності після вчинення кримінального правопорушення з місця його вчинення зник і лише слідчо-оперативними заходами стало можливим встановити його особу та затримати в порядку ст. 208 КПК України. Вказані обставини свідчать про те, що ОСОБА_5 може ухилятися від суду, чим унеможливить виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України.
-підозрюваний ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України), оскільки на даний час встановлюються коло осіб причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення та місцезнаходження знарядь його вчинення. Знаючи про місце перебування вказаних знарядь останній може їх спотворити, приховати чи знищити з метою уникнення відповідальності.

-передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_5 може умовляннями та/або погрозами вмовити потерпілого та свідків, які ще не допитані безпосередньо в суді та адреси проживання яких він знає (оскільки отримав додатки до клопотання в яких містяться копії протоколів їх допитів з анкетними даними та адресами проживання) давати неправдиві покази щодо його причетності до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення. При цьому, після вчинення кримінального правопорушення до потерпілої невідома особа по телефону здійснювала погрози фізичною розправою та знищення майном.

-передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки останній має велике коло друзів, родичів, знайомих, яких може вмовити давати покази з приводу його непричетності до інкримінованого йому кримінального правопорушення, таким чином намагатися створити собі псевдо алібі.
-передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності та в силу ст. 89 КК Країни раніше не судимий, що свідчить про систематичність вчинення останнім корисливих та насильницьких злочинів.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років, до підозрюваного ОСОБА_5 не може бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту чи інший більш м`який запобіжний захід.
Враховуючи викладене, застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1,2,3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Таким чином, підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 є згідно ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави слідчому звернутися з клопотанням до слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Також, звертаючись з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_5 органом досудового розслідування, на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження, враховано вагомість наявних доказів про вчинення останнім вказаного кримінального правопорушення, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років.
Крім того, у зв`язку із проведенням бойових дій, на даний час не представляється можливим закінчити досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, оскільки неможливо виконати вимоги ст. 290 КПК України в частині надання доступу сторонам до матеріалів кримінального провадження з метою їх ознайомлення, а також не представляється можливим вручити обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування підозрюваному та його захиснику.
Тому прокурор просив продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днівв державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор».
У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив суд продовжити строк тримання під вартою.
У судовому засідання підозрюваний та захисник заперечували щодо задоволення клопотання, просили суд обрати більш м`який запобіжний захід.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного висновку.
Як встановлено в судовому засіданні, згідно ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14.01.2022 р. застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у арештному домі державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 діб, а саме до 13 березня 2022 року (включно).
Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07.03.2022 року, продовжено підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» на 60 днів, до 5 травня 2022 року (включно).
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років.
Підозрюваний ОСОБА_5 , не працює, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення може перешкоджати кримінальному провадженню, може незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу передбачені ст. 178 КПК України, які були встановлені ухвалою слідчого судді від 14.01.2022 та 07.03.2022 року року, не змінились. Ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, у даному кримінальному провадженні не зменшилися.
Підстави для застосування більш м`яких запобіжних заходів у слідчого судді відсутні.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під ватрою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, у зв`язку із введеним воєнним станом на території України, на даний час не представляється можливим закінчити досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, оскільки неможливо виконати вимоги ст. 290 КПК України в частині надання доступу сторонам до матеріалів кримінального провадження з метою їх ознайомлення, а також не представляється можливим вручити обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування підозрюваному та його захиснику.
Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Статтею 197 КПК передбачено, що строк дії ухвали про продовження строку тримання особи під вартою не може перевищувати 60 днів. Такий строк може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.
Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Відповідно до статті 199 КПК України порядок продовження строку тримання під вартою.
1. Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
2. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
3. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
4. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
5. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Загальне положення щодо розумних строків у таких випадках викладено у правовій позиції ЄСПЛ в рішенні у справі "Харченко проти України", згідно з якою "розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).
Таким чином, існують передбачені законом підстави для продовження строку тримання підозрюваного під вартою в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави, відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, враховуючи, що кримінальне провадження здійснюється щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.
Крім іншого, слідчим суддею враховується, що згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Беручи до уваги те, що відповідно до статті 290 КПК України органом досудового розслідування було відкрито матеріали кримінального провадження та відповідно існують обставини що унеможливлюють закінчення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні до закінчення дії попередньої ухвали про продовження тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, та відповідно необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183,186, 193, 197, 199, 309 КПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» на 60 днів, до 02 липня 2022 року (включно), але не більше строків досудового розслідування.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали суду проголошено 05.05.2022 року о 12 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя: ОСОБА_1