Справа № 361/3888/22
Провадження № 1-кс/361/805/22
БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Ухвала
23 серпня 2022 року м. Бровари
Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
До Броварського міськрайонного суду Київської області подано клопотання старшого слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт на майно, яке було вилучено у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час затримання його у порядку ст. 208 КПК України, а саме: 3 зіп-пакети із порожніми зіп-пакетами в середині, електронні ваги, картонну коробку із фрагментами фольги, мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 10 Pro», із номером телефону НОМЕР_1 , заборонивши при цьому останньому право відчуження, розпорядження та користування вказаними речами.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але приблизно на початку серпня 2022 року, у ОСОБА_5 у зв`язку із скрутним матеріальним становищем, виник злочинний умисел направлений на незаконне виготовлення та зберігання з метою збуту психотропної речовини «амфетамін», з метою подальшого отримання прибутку від збуту такої речовини.
Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але до 18.08.2022, ОСОБА_5 , перебуваючи на території свого домоволодіння розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , а саме у господарському приміщенні, за допомогою заздалегідь підготовленого обладнання незаконно виготовив психотропну речовину «амфетамін», з метою подальшого її збуту та отримання прибутку від такого збуту.
Після цього, 18.08.2022 ОСОБА_5 , частину виготовленої психотропної речовини «амфетамін» помістив до пластикового контейнеру а іншу частину розфасував по різних зіп-пакетах у кількості 9 одиниць, з метою подальшого розкладання «закладок» у різних місцях по с. Требухів, Броварського району, Київської області, з метою їх продажу невстановленим особам та отримання від цього прибутку, помітив вказані зіп-пакети та пластиковий контейнер до свого портфелю темно-сірого кольору та вийшов на вулицю, де о 16 год. 53 хв. був зупинений працівниками поліції.
У подальшому, 18.08.2022 у період часу з 19 год. 50 хв. по 20 год. 15 хв. у ході затримання ОСОБА_5 у порядку ст. 208 КПК України, у нього було виявлено та вилучено: 9 зіп-пакетів із вмістом порошкоподібної речовини світлого кольору та пластиковий контейнер із вмістом порошкоподібної речовини світлого кольору, яка за своїми морфологічними ознаками схожа на психотропну речовину «амфетамін»
18 серпня 2022 року у ОСОБА_5 під час особистого обшуку та складання протоколу затримання в порядку, передбаченого ст. 208 КПК України, вилучено - 3 зіп-пакети із порожніми зіп-пакетами в середині, електронні ваги, картонна коробка із фрагментами фольги, які поміщено до спеціального пакету № PSP 6113941; мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 10 Pro», номер телефону НОМЕР_1 , який поміщено до спеціального пакету № PSP1183764.
Автор клопотання зазначає, що так як вилучені речі мають значення речових доказів, тому що є засобами та знаряддям вчинення кримінального правопорушення та можуть зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які можуть бути використані як докази факту та обставин вчиненого кримінального правопорушення.
19 серпня 2022 року постановою слідчого СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області, вказані вище речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
19 серпня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
Слідчий у судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомлена про дату, час та місце судового засідання, зазначивши у прохальній частині клопотання, що просить проводити розгляд клопотання без її участі.
Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.
Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.
З протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 18.08.2022 року встановлено, що під час обшуку ОСОБА_6 вилучено - 3 зіп-пакети із порожніми зіп-пакетами в середині, електронні ваги, картонна коробка із фрагментами фольги, які поміщено до спеціального пакету № PSP 6113941; мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 10 Pro», номер телефону НОМЕР_1 , який поміщено до спеціального пакету № PSP1183764.
При цьому, 19.08.2022 року постановою старшого слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , 3 зіп-пакети із порожніми зіп-пакетами в середині, електронні ваги, картонна коробка із фрагментами фольги, які поміщено до спеціального пакету № PSP 6113941; мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 10 Pro», номер телефону НОМЕР_1 , який поміщено до спеціального пакету № PSP1183764 визнано речовими доказами, у межах вказаного кримінального провадження.
Слідчим суддею встановлено, що з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно слідчий звернувся до слідчого судді 23 серпня 2022 року, направивши його засобами поштового зв`язку з відділення пошти 19.08.2022 року, тобто у межах строку, визначеного ч. 5 ст. 171 КПК України.
Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам визначеним статті 171 КПК України, то ініціатор клопотання повинен неухильного їх дотримуватися.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 1 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.
Згідно абз. 1 ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Так, згідно зі ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора, слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Вказана норма також узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
У відповідності до приписів ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Слідчий суддя вважає, що на даний час матеріали клопотання свідчать про те, що майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідає критеріям ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме є доказом кримінального правопорушення і відноситься до категорії речових доказів.
Слідчий суддя при вирішенні питання про накладення арешту на майно, враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; ту обставину, що вилучене майно згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 18.08.2022 року, а саме: 3 зіп-пакети із порожніми зіп-пакетами в середині, електронні ваги, картонна коробка із фрагментами фольги, які поміщено до спеціального пакету № PSP 6113941; мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 10 Pro», номер телефону НОМЕР_1 було визнано речовими доказами; наслідки накладення арешту на майно, тому вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого та накласти арешт на 3 зіп-пакети із порожніми зіп-пакетами в середині, електронні ваги, картонна коробка із фрагментами фольги, які поміщено до спеціального пакету № PSP 6113941; мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 10 Pro», номер телефону НОМЕР_1 із забороною відчуження та розпорядження до прийняття рішення у кримінальному провадженні та забороною користування, до моменту проведення судових експертиз.
На даний час, будь-яких суттєвих негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 370-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя,
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на речі які були вилучені у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час затримання його у порядку ст. 208 КПК України, а саме: 3 зіп-пакети із порожніми зіп-пакетами в середині, електронні ваги, картонну коробку із фрагментами фольги, мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 10 Pro», із номером телефону НОМЕР_1 , заборонивши при цьому останньому право відчуження, розпорядження та користування вказаними речами.
Організацію виконання ухвали та контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1