КИЇВСЬКИЙ AПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15вересня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретаря судового засідання ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у приміщенні суду в м. Києві, матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10 серпня 2022 року, відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рівне, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -
за участю: прокурора захисника підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:
Цією ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , про застосування стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 8 жовтня 2022 року включно, із визначенням розміру застави у виді 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 496 200 грн.
Згідно ухвали, слідчий суддя, врахувавши наявність обґрунтованої підозри, тяжкість покарання, особу підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, вчинення злочину у співучасті з іншими особами та відведену йому роль у вказаному злочині, дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим застосував до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу в якій просить, скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваному запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.
Сторона захисту вважає зазначену ухвалу слідчого суді незаконною та необґрунтованою.
У тексті апеляційної скарги захисник наголошує на необґрунтованості підозри, що пред`явлена ОСОБА_6 , та неврахуванні слідчим суддею даних щодо його особи.

Захисник зазначає, що слідчий суддя належним чином не перевірив викладені у клопотанні слідчого обставини та постановив ухвалу без належного вивчення матеріалів, які долучені до клопотання слідчого.

На думку захисника, викладені у клопотанні докази на підтвердження обґрунтованості пред`явленої підозри навпаки повністю її спростовують або не містять будь-яких доказів винуватості підозрюваного. Визначена сума застави є непомірно великою, з огляду на те, що слідчий у клопотанні зазначав, що застава підозрюваному може бути призначена у розмірі від 80 000 грн., а підозрюваний не має постійного джерела доходу.

Захисник зазначає, що наведені слідчим ризики є голослівними та надуманими, а ризик щодо вжиття заходів до реалізації або знищення майна спростовується, зокрема, тим, що у матеріалах справи міститься підтвердження повернення автомобілів потерпілим.

Крім цього, слідчий суддя не врахував те, що ОСОБА_6 раніше не вчиняв злочинів, не судимий, виключно позитивно характеризується і на даний час є добровольцем та стрільцем роти ШР ДФГ №1.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваного, які підтримали подану апеляційну скаргу і просили її задовольнити, доводи прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження №0000737 від 08.05.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, частинами 2, 3 ст. 289 КК України.

10.08.2022 р. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Рівного, громадянину України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідності до ч. 1 ст. 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2 ст. 289 КК України, а саме незаконному заволодінні транспортними засобами, вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб.

10.08.2022 р. старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України майор поліції ОСОБА_8 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва із клопотанням, погодженим прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10.08.2022 р. вказане вище клопотання слідчого було задоволене, застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 08 жовтня 2022 р. включно, та визначено альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 496 200 грн.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183, КПК України.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням вищезазначених вимог національного та міжнародного законодавства.

Так, з ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому була вислухана думка прокурора та захисника, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання застосування запобіжного заходу.

Під час судового розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав для застосування запобіжного заходу, передбачених статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України, судом також враховано вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 289 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, особу підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, вчинення злочину у співучасті з іншими особами та відведену йому роль у вказаному злочині.

Слідчий суддя в ухвалі зазначив, що підозра у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою та підтверджується вагомими доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження.

На об`єктивне переконання і колегії суддів апеляційного суду, сукупність всіх фактичних обставин та даних, зазначених в ухвалі слідчого судді, дає достатні підстави вважати обґрунтованою підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, що є підставою для застосування до підозрюваного відповідних заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою здійснення подальшого розслідування кримінального правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

За таких умов, слідчий суддя, як вважає колегія суддів, дослідивши, матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів лише щодо пред`явленої підозри - з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

Таким чином, як вважає колегія суддів, доводи сторони захисту щодо відсутності обґрунтованої підозри є такими, що не ґрунтуються на матеріалах справи.

Колегією суддів також встановлено, що як у клопотанні, так і в судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які дають підстави для застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та підтверджують недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

Як правильно вказав в ухвалі слідчий суддя, з чим погоджується і колегія суддів, підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявність зазначених ризиків підтверджується доданими до клопотання матеріалами досудового розслідування, тяжкістю злочину, інкримінованого підозрюваному, віднесеного до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років.

Про наявність зазначених ризиків свідчить і той факт, що ОСОБА_6 підозрюється у злочині, що вчинений за попередньою змовою з іншими особами, на яких підозрюваний може впливати або вчиняти дії, спрямовані на укриття (знищення) доказів щодо його зв`язку з ними.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Враховуючи наявні ризики, підвищену суспільну-небезпеку інкримінованого ОСОБА_6 злочину, слідчий суддя, дійшов до обґрунтованого переконання, що для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та були наведені в судовому засіданні застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім.

Враховуючи характер вчиненого злочину, застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної поведінки підозрюваного та може потягнути за собою настання негативних наслідків.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обгрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки специфіка вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного та суворість можливого покарання за інкримінований злочин не дають підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Застосувавши до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою суд на законних підставах визначив йому заставу у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 496 200 грн у національній грошовій одиниці.

Колегія суддів погоджується з таким рішенням слідчого судді, оскільки визначена слідчим суддею застава у вказаному розмірі зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_6 обов`язків, передбачених КПК України.

Приймаючи вказане рішення слідчий суддя врахував фактичні обставини кримінального провадження, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків у даному кримінальному провадженні, а тому правомірно визначив на даному початковому етапі досудового розслідування саме такий розмір застави.

Доводи захисника про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки слідчий суддя прийняв рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, з якими закон пов`язує можливість застосування виключного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при цьому дослідив належним чином всі матеріали провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення.

Як вважає колегія суддів, слідчий суддя правильно, з урахуванням вимог закону, а також практики Європейського суду з прав людини, застосував даний запобіжний захід, взявши до уваги тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, а також доведені слідчим ризики неправомірної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 .

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-
ПОСТАНОВИЛА:
Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10 серпня 2022 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , та застосування стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, до 8 жовтня 2022 року включно, із визначенням розміру застави у виді 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 496 200 грн. - , залишити без змін, а апеляційну скаргузахисника ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з часу проголошення і оскарженню не підлягає.
Судді:

_______________ _______________ _____________
ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_2

Справа № 11-сс/824/3303/2022
Єдиний унікальний номер 757/20185/22-к
Категорія: ст. 183 КПК України
Слідчий суддя у суді першої інстанції ОСОБА_9
Доповідач у суді апеляційної інстанції ОСОБА_1