Справа № 756/3013/22
Номер провадження № 1-кс/756/652/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши в відкритому судовому в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання прокурора, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 06.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000292, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, який має професійно-технічну освіту, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше засудженого:

- вироком Святошинського районного суду м. Києва від 02.12.2014 за ч. 1 ст. 289 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 3 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік;

- вироком Дарницького районного суду м. Києві від 03.06.2015 за ч. 3 ст. 187, 71 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 7 років 6 місяців з конфіскацією майна,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України,

УСТАНОВИВ:
22.04.2022 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 06.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000292, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що 06.02.2022, у період часу з 01:00 год. до 02:00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: м. Київ, проспект Степана Бандери, буд. 16-а, на території СТО, побачив транспортний засіб легковий автомобіль марки «Mitsubishi» моделі «Pajero», реєстраційний номер НОМЕР_1 , чорного кольору, 2007 року випуску, вартістю 350 000 грн, що належить ОСОБА_6 , де у той момент у ОСОБА_5 , виник умисел, спрямований на повторне незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом, вартість якого у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Реалізуючи свій умисел ОСОБА_5 , перебуваючи в тому ж місці, в той же період часу, діючи умисно, зайшов у приміщення СТО ключ від зазначеного автомобіля, привів у дію його двигун, та незаконного повторно заволодівши легковим автомобілем марки «Mitsubishi» моделі «Pajero», реєстраційний номер НОМЕР_1 , чорного кольору, 2007 року випуску, вартістю 350 000 грн, поїхав від місця первинного знаходження зазначеного автомобіля.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється в повторному незаконному заволодінні транспортного засобу, вартість якого у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, тобто вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Прокурор посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, учинити інше кримінальне правопорушення, а також неможливість закінчення досудового розслідування протягом строку визначеного запобіжного заходу ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, прокурор, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить тяжкість злочину, а саме згідно з ст. 12 КК України, вказаний злочин відноситься до категорії особливо тяжких, та покарання за його вчинення передбачено у вигляді позбавлення волі від восьми до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_5 не має зареєстрованого місця проживання, легальних та постійних джерел доходу, належних засобів для існування.

Підозрюваний ОСОБА_5 , щодо якого застосовано запобіжний захід вигляді тримання під вартою, у судове засідання службою конвоювання доставлений не був. При цьому, як свідчить надана суду інформація, доставка осіб, зі слідчого ізолятору в місті Києві, щодо яких застосовано запобіжний захід в вигляд тримання під вартою, не здійснюється через запровадження на території України військового стану.

Дійсно, суд констатує, що в зв`язку з військовою агресією росії проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, із 05:30 год. 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

При цьому, у Державної установи «Київський слідчий ізолятор» відсутня можливість забезпечити проведення судового засідання з ОСОБА_5 у режимі відеоконференцзв`язку між Оболонським районним судом міста Києва та Державною установою «Київський слідчий ізолятор».

Слід урахувати, що воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в країні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності, її територіальній цілісності. Воєнний стан передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Вирішуючи в судовому засіданні питання можливості розгляду клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою без підозрюваного, суд ураховує вже наведену обставину щодо запровадження військового стану, а також те, що положення КПК України не передбачають окремих процесуальних положень щодо здійснення судочинства в умовах військового стану, окрім статті 615 КПК України. Однак, на думку суду, визначені статтею 615 КПК України умови стосуються лише неможливості вирішення питання щодо запобіжного заходу судом узагалі.

Тож, аналізуючи положення КПК України, зокрема положення, якими визначено порядок розгляду питання щодо обрання та продовження застосування запобіжних заходів, як і загальних засад кримінального провадження, суд виходить з того, що дотримання процесуальних вимог є звісно обов`язковим. Однак процедура їх застосування стосується лише мирного часу, коли всі держані установи та інституції працюють в загальному режимі, та немає загрози життю та здоров`ю людей, тобто відсутності на території України особливого правового режиму.

Ураховуючи те, що Конституцією України визначено, що певні права людини можуть бути обмеженими під час військового стану, а також те, що судом ужито усіх можливих заходів щодо забезпечення участі підозрюваного в судовому засіданні, однак із забезпеченням захисту шляхом проведення судового засідання за участі захисника, суд уважає можливим розглянути клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою без участі обвинуваченого.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні також просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Вислухавши прокурора та захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя установив наступні обставини.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 06.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000292, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

06.02.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, у рамках зазначеного кримінального провадження та 08.02.2022 слідчим суддею Оболонського окружного суду міста Києва обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_5 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 06.02.2022, згідно якого ОСОБА_6 повідомив, що невідома особа викрала належний йому транспортний засіб легковий автомобіль марки «Mitsubishi», який знаходився у м. Києві, проспект Степана Бандери, буд. 16-а;

- протокол допиту потерпілого ОСОБА_6 від 06.02.2022 згідно якого невідома особа викрала належний йому транспортний засіб легковий автомобіль марки «Mitsubishi», який знаходився у м. Києві, проспект Степана Бандери, буд. 16-а;

- протокол додаткового допиту потерпілого ОСОБА_6 від 06.02.2022, згідно якого останній повідомив про обставини подій, які мали місце 06.02.2022;

- протокол огляду місця події від 06.02.2022, згідно якого було оглянуто земельну ділянку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , де було виявлено транспортний засіб легковий автомобіль марки «Mitsubishi»;

- протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 06.02.2022 згідно якого, останній на території СТО виявив транспортний засіб легковий автомобіль марки «Mitsubishi»;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 06.02.2022, який працює інспектором УПП, згідно якого він помітив ОСОБА_5 за кермом легкового автомобіля марки «Mitsubishi»;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 06.02.2022, який працює інспектором УПП, згідно якого він помітив ОСОБА_5 за кермом легкового автомобіля марки «Mitsubishi».

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_5 міг вчинити правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 289 КК України - незаконне заволодіння транспортного засобу, вартість якого у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до пунктів 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як свідчать пояснення прокурора у судовому засіданні, підставою застосування до ОСОБА_5 , як і продовження строку тримання під вартою, є наявність ризиків, передбачених пунктами п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, зокрема, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення строком від восьми до дванадцяти років з конфіскацією майна, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, яке розглядається за правилами обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як тримання під вартою (п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків. Оскільки встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, які усунути застосуванням іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, який є цілком обґрунтованим, відповідним особі підозрюваного, а також меті запобіжного заходу.

Суд зауважує, що ним перевірено у судовому засіданні, що закінчити досудове розслідування неможливо, внаслідок виконання великого обсягу роботи та особливої складності кримінального провадження. Так, як видно з клопотання, з метою забезпечення належного виконання завдань кримінального провадження, під час досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів, разом з тим, на даний час необхідно отримати висновок авто-товарознавчої експертизи, який впливає на кваліфікацію дій підозрюваного. При цьому, саме через введення на території України війського стан, експертні установи не працюють.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 199 КПК України та є підставою для його задоволення, та продовженню строку тримання під вартою підозрюваному в межах строку досудового розслідування.

Установлені в судовому засіданні обставини свідчать, що на даний час відсутні підстави аби не визначати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави. А отже, ураховуючи майновий стан підозрюваного та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає визначити заставу у мінімальному розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) грн 00 коп., а саме у мінімальному розмірі, передбаченої тяжкістю повідомленої підозри в учиненні кримінального правопорушення.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 199, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 06.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000292, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного в вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Установити ОСОБА_5 заставу в розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора або суд, у залежності від стадії кримінального провадження.

З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, та має прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора або суду, у залежності від стадії кримінального провадження.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

- не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності;

- докласти зусиль до пошуку роботи.

Указані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 строком на 2 місяці, який починається з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та діє до 24 червня 2022 року.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або за участі осіб, які приймали участь дистанційно, строк апеляційного оскарження для таких осіб обчислюється з дня отримання ними копії судового рішення.

Копію ухвали невідкладно спрямувати підозрюваному, захиснику, слідчому ізолятору та прокурору.

Слідчий суддя ОСОБА_1