Справа № 495/1995/22
№ провадження 1-кс/495/689/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 квітня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , яке було подано в рамках кримінального провадження №0000434, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Білгород-Дністровський Одеської області, громадянина України, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
14.04.2022 року до слідчого судді звернувся слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .
1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим за вчинення умисного корисливого злочину, реальних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, з корисливою метою та прямим умислом, розуміючи протиправний характер своїх дій, повторно скоїв корисливий злочин при наступних обставинах.
В період часу з 20:00 години 12.04.2022 року по 07:00 годину 13.04.2022 року ОСОБА_4 , усвідомлюючи та достовірно знаючи про запровадження воєнного стану на території України, виявив намір використання воєнного стану для отримання можливості наживи за рахунок розкрадання чужого майна майна фізичних осіб, підприємств, установ та організацій, у тому числі тих, які евакуюються з території можливого проведення воєнних дій, розраховуючи при цьому на погіршення стану охорони громадського порядку, прав, свобод та майна громадян правоохоронними органами внаслідок необхідності зосередження основних сил та засобів для відсічі збройної агресії збройних сил РФ та недопущення порушення територіальної цілісності та недоторканості України, а також на наявність порушення звичайного укладу життя громадян, нормального функціонування підприємств, установ та організацій у зв`язку із виниклою небезпекою внаслідок збройної агресії та загрози проведення бойових дій на території міста Білгород-Дністровського та Білгород-Дністровського району Одеської області. Керуючись заздалегідь виниклим прямим умислом, спрямованим на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, переслідуючи жагу наживи, діючи повторно, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, впевнившись, що його дії не будуть помічені, прибув до буд. АДРЕСА_2 , біля якого був припаркований вантажний автомобіль Scania R420 білого кольору, номер шасі НОМЕР_1 , з державним номерним знаком НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_7 , та перебував у користуванні у ОСОБА_8 . Вказаний автомобіль був залишений останнім біля будинку о 20 год. 00 хв. 12.04.2022. Після цього ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, шляхом пошкодження кришки пального баку, викрав дизельне паливо у кількості приблизно 400 літрів вартістю приблизно 18000 гривень.
Після чого ОСОБА_4 з місця скоєння кримінального правопорушення зник та викраденим розпорядився на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_7 матеріальний збиток на загальну суму приблизно 18000 гривень.
На підставі викладеного у вчиненні вищевказаного злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Білгород-Дністровський Одеської області, громадянин України, який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий, якого 13.04.2022 затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
13.04.2022, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у вчинені таємного викрадення чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у сховище, в умовах воєнного стану.
Під час досудового розслідування виникла потреба у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам вчинення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Беручи до уваги викладене, слідчий зазначає, що на теперішній час існує наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб зашкодити кримінальному провадженню. Зазначені в клопотанні ризики щодо впливу підозрюваного на свідків, знищення або зміни на свою користь речових доказів та вчинення іншого кримінального правопорушення є належно обґрунтованими, на підставі чого слідчий просив клопотання задовольнити.
2 Позиції сторін.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, зазначив що ризики, наведені органом досудового розслідування, є недоведеними.
3 - Мотивація суду.
Білгород-Дністровським міськрайонним судом розглядається клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_6 , яке було подано в рамках кримінального провадження № 0000434 від 13.04.2022 за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному КПК України.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
В рамках кримінального провадження №0000434 на підставі зібраних в ході досудового розслідування доказів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємного викрадення чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у сховище, в умовах воєнного стану.
На підставі ст.208 КПК України ОСОБА_4 13.04.2022 о 12 год. 05 хв. безпосередньо після вчинення злочину було затримано.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: показами потерпілого ОСОБА_7 ; показами свідка ОСОБА_8 ; показами свідка ОСОБА_9 ; показами свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду місця події від 13 квітня 2022 року ділянки місцевості по вул. Новоселів в с. Салгани, Білгород-Дністровського району, в ході якого було вилучено змив речовини бурого кольору та сліди низу підошви взуття, що зафіксовані за допомогою масштабної фотозйомки; протоколом обшуку, проведеного у порядку ст. 233 КПК України, у будинку за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було вилучено дві пластикові пляшки ємністю по 5 літрів з речовиною всередині, пластикову каністру з речовиною всередині, напильник, змив крові; протоколом затримання ОСОБА_4 у порядку ст. 208 КПК України; іншими матеріалами кримінального провадження та речовими доказами в їх сукупності.
Указом Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_11 від 24.02.2022 №64/2022 та Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Збройних Сил Російської Федерації проти України, на всій території України запроваджено воєнний стан з 05:30 години 24.02.2022 строком на 30 діб, дію якого було продовжено 14.03.2022 відповідним указом Президента України.
Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст.8 КПК України).
Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Отже, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину та зважаючи на викладену мотивацію у попередніх абзацах, можна дійти висновку, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.185 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає, що існують підстави вважати, що ОСОБА_4 може:
- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, через те, що особа не працює, веде антисоціальний спосіб життя, не має постійного місця проживання, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відносяться до тяжких, та за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, а отже є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 може здійснити спроби переховуватись від органів досудового розслідування;
- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки в ході досудового розслідування продовжується проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення усіх обставин злочину, та всі знаряддя злочину і речові докази на даний час не вилучено, а тому перебуваючи на волі ОСОБА_4 зможе знищити речові докази та інші речі, що мають значення для провадження, тобто наявний ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України;
- незаконно впливати на свідків, потерпілих, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки допитано як свідків осіб, місце проживання яких ОСОБА_4 відоме, тому перебуваючи на волі він може впливати на свідків з метою зміни ними своїх показів, тобто наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України;
- перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином;
- вчинити інше кримінальне правопорушення.
Окрім того, стороною обвинувачення зазначається, що ОСОБА_4 не працює, веде антисоціальний спосіб життя, не має постійного місця проживання, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відносяться до тяжких, та за який передбачено покарання у вигляді позбавлення на волі на строк до 8 років, а отже є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 може здійснити спроби переховуватись від органів досудового розслідування.
Крім того, зважаючи на особу підозрюваного, його антисоціальні зв`язки, у слідства є достатньо підстав вважати, що він зможе перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, тобто наявний ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Як вбачається з довідки про звільнення за №22912 ОСОБА_4 відбув покарання у Київському слідчому ізоляторі у період часу з 26.07.2019 по 21.03.2022 рік та звільнений з вказаної установи на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва від 20.01.2022 і прямує за місцем проживання: АДРЕСА_1 .
Адвокатом підозрюваного у судовому засіданні було зазначено, що ОСОБА_4 свою вину визнав, просив обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Досліджуючи зазначені ризики слідчий суддя, ґрунтуючись на положеннях ст.8 КПК України, зазначає, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та який застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Becciev v.Moldova (Бекчієв проти Молдови), §59).
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.
Як зазначено в абзаці 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»
(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.
Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим у клопотанні зазначається, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу ОСОБА_4 не зможе запобігти зазначеним вище ризикам. Зокрема, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину, особі підозрюваного та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Особиста порука не може бути застосована, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу. Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави є недоцільним, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, може бажати уникнути кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання, а також те, що він перебуває у середньому віці, має задовільний стан здоров`я, офіційно не працює, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування, а отже доведена необхідність застосування щодо підозрюваним запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики є «достатніми» та «відповідними».
Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого з моменту затримання.
3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Згідно з п.3 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 1 січня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2481 гривень.
Частиною четвертою ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
При визначенні ОСОБА_4 розміру застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain).
Враховуючи доведені стороною обвинувачення обставини, у випадку внесення застави суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а також обставин, що характеризують підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження клопотання задовольнити та визначити розмір застави.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 11.06.2022 включно.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 вираховувати з моменту затримання, тобто з 13.04.2022 року.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 15.04.2022 складає 99 240,00 (дев`яносто дев`ять двісті сорок) гривень.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати до кабінету слідчого або прокурора за викликом;
- не відлучатися за межі міста Білгород-Дністровський Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.
Слідчий суддя ОСОБА_1