СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
пр. № 1-кс/759/3564/22

ун. № 759/13815/22

15 жовтня 2022 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подане у кримінальному провадженні №0002857 внесеного до ЄРДР 14.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ :

До слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва звернувся старший слідчий СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 із клопотанням, яке погоджено з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні №0002857 внесеного до ЄРДР 14.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтоване тим, що Слідчим відділом Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002857, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК КК України, у якому ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що згідно Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 постановлено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 26.03.2022 строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18.04.2022 №259/2022 постановлено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 25.04.2022 строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 342/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" (Указ затверджено Законом № 2263-IX від 22.05.2022) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" (Указ затверджено Законом № 7664 від 12.08.2022) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, а саме до 21.11.2022.

14.10.2022, приблизно о 14 годині знаходячись в парку «Юність», що розташований за адресою: місто Київ вул. Покотила, (біля Храму Святителя Спиридона Триміфунтського, що по проспекту Леся Курбаса, 7Д, в місті Києві) неповнолітня ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в умовах воєнного стану, відкрито викрала чуже майно яке належить громадянці ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме грошові кошти в сумі 525 гривень.

Так, неповнолітня ОСОБА_5 , не маючи постійного місця роботи та інших джерел заробітку, відчуваючи потребу в грошових коштах, вирішила здобувати кошти для особистих потреб, шляхом незаконного заволодіння майном громадян.

З метою відшукування предмету злочинного посягання неповнолітня ОСОБА_5 , 14.10.2022, приблизно о 13 год. 50 хв., на громадському транспорті прибула до парку «Юність», що знаходиться по вулиці Покотила в місті Києві, де звернула свою увагу на раніше їй незнайому громадянку ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка сиділа на лавочці за вищевказаною адресою, тримаючи в руках відритий гаманець з грошовими коштами, які ОСОБА_5 вирішила відкрито викрасти.

З метою реалізації свого злочинного умислу та особистого збагачення, направленого на відкрите викрадення чужого майна, неповнолітня ОСОБА_5 під надуманим приводом завела з нею розмову та в подальшому шляхом ривка вихопила з гаманця ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 525 гривень, після чого ОСОБА_9 почала кричати та вимагати від останньої повернення належного їй майна. З метою подолання опору ОСОБА_9 неповнолітня ОСОБА_5 , тримаючи в руках викрадені грошові кошти потерпілої, почала погрожувати останній застосуванням насильства яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, при цьому з явною неповагою до ОСОБА_9 , принижуючи її гідність, здійснила плювок в обличчя ОСОБА_9 , після чого з викраденим майном з місця злочину втекла розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, неповнолітня ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного із погрозою застосування насильства яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого в умовах воєнного стану, тобто злочині передбаченого ч. 4 ст.186 КК України.

У вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється: неповнолітня ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка міста Буча, Київської області, громадянка України, українка, не заміжня, не працююча, ніде не зареєстрована, та тимчасово проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судима,

14.10.2022 о «17» год. «30» хв. неповнолітню ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

15.10.2022 у кримінальному провадженні слідчим слідчого відділу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві за погодженням з прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри неповнолітній ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме:

Протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення відносно ОСОБА_9 .

Протокол ОМП за адресою АДРЕСА_2 .

Протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст.184 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 4, та 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрювана може вчинити наступні спроби: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілих; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Перебуваючи на свободі підозрювана ОСОБА_5 , може незаконно впливати на потерпілого та свідків по даному кримінальному провадженню, що може негативно вплинути на хід досудового розслідування та судового розгляду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у тому числі у спосіб ухилення від явки до слідчого та суду, вчинити новий умисний злочин.

Вищевказане свідчить про неможливість запобігання зазначеним ризикам, забезпечення належного виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та її належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Ураховуючи викладене вище, в органу досудового розслідування є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, тому останній необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що зумовлено виконанням передбаченого ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, для виконання якого орган досудового розслідування звертається із клопотанням до слідчого судді.

У судовому засіданні прокурор, підтримав дане клопотання з зазначених у ньому підстав, наголосивши, що підозрювана вчинила дії для переховування від працівників поліції, намагаючись уникнути відповідальності.

Підозрювана та її захисник адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечували щодо наявності підстав для задоволення клопотання та просили слідчого суддю обрати підозрюваній запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім інкримінованому кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

Протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення відносно ОСОБА_9 .

Протокол ОМП за адресою АДРЕСА_2 .

Протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Судом встановлено, що 14.10.2022 року ОСОБА_5 була затримана в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України, та останній 15.10.2022 року письмово повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 2 ст. 492 КПК України затримання та тримання під вартою можуть застосовуватися до неповнолітнього лише у разі, якщо він підозрюється або обвинувачується у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, за умови, що застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій підозрюваного приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені слідчим та прокурором до клопотання.

Обираючи ОСОБА_5 запобіжний захід, слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нею кримінального правопорушення, що підтверджується наданими до клопотання доказами, вважаючи їх належними і допустимими, тяжкість злочину, особу підозрюваної, враховує наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, з високим ступенем ймовірності того, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, можливість вчинення нею іншого кримінального правопорушення, що може бути перешкодою встановленню істини у справі, незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та враховуючи, що прокурор довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить проте, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, вважає обрати міру запобіжного заходу у виді взяття під варту, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст.194 КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить проте, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Тому слідчий суддя вважає доцільним, визначити підозрюваній заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки, саме такий розмір застави достатній забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї законом обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрювану такі обов`язки: прибувати до слідчого CВ Святошинського УП ГУ НП у м. Києві, прокурора і суду із встановленою періодичністю; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 202, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подане у кримінальному провадженні №0002857 внесеного до ЄРДР 14.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала слідчого судді діє до 12.12.2022 року до 17 год. 30 хв. включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання, підозрювана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає направленню до ДУ МЮ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, розташованому за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 13.

Визначити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 49620,00 грн. та надати можливість їй або іншій особі внести на депозитний рахунок Святошинського районного суду м. Києва кошти для внесення застави та надати документ, що підтверджує оплату, органу, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У відповідності до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення вищезазначеної суми застави, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора у даному кримінальному провадженні і суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

У разі внесення застави визначити термін дії обов`язків покладених судом до 12.12.2022 року до 17 год. 30 хв. включно.

Роз`яснити підозрюваній, що в разі внесення застави у визначеному даною ухвалою розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Святошинського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі Святошинського УП ГУ НП у м. Києві.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого та прокурорів у даному кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається особою такою до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваній, що в разі невиконання обов`язків, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1