Справа № 456/2910/22 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/789/22 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 року м. Львів

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі

головуючої судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

та його захисника- адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 2 вересня 2022 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави, щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Рихтичі, Дрогобицького району, Львівської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

слідчий Стрийського РУПГУ НП України у Львівській області ОСОБА_9 за погодженням із прокурором Стрийської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_6 звернулася до суду в рамках кримінального провадження №0000546 від 01 вересня 2022 року, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України з клопотанням, в якому просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, із визначення розміру застави 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 130000 гривень.

У клопотанні покликалася на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , будучи раніше судимим за вчинення умисних корисливих кримінальних правопорушень, на шлях виправлення не став, а повторно умисно вчинив нові злочини при наступних обставинах.

31 серпня 2022 року, близько 15 години 55 хвилини, ОСОБА_7 , перебуваючи біля житлового будинку АДРЕСА_2 , та побачивши ОСОБА_10 , який йшов по тротуару, реалізовуючи свій прямий злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив власного збагачення, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх негативні наслідки і бажаючи їх настання, повторно, в умовах воєнного стану, наздогнав потерпілого ОСОБА_10 та відкрито викрав, шляхом ривка, з його шиї золотий ланцюжок 585 проби, вагою 34,5 грами, вартістю 37 950 гривень та хрестик із зображенням розп`яття Ісуса Христа із золота 585 проби, вагою 10 грам, вартістю 11 000 гривень (вартість 1 грама золота 585 проби станом на 31 серпня 2022 становить 1100 гривень), загальною вартістю 48950 гривень, після чого, ігноруючи вимоги потерпілого повернути викрадене майно, втік з місця події та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд.

Внаслідок вчиненого кримінального правопорушення ОСОБА_7 потерпілому ОСОБА_10 завдано матеріальну шкоду на загальну суму 48950 гривень.

Окрім цього, 31 серпня 2022 року, близько 16 години 40 хвилини, ОСОБА_7 , перебуваючи біля житлового будинку АДРЕСА_3 , побачивши ОСОБА_11 , яка йшла по тротуару, реалізовуючи свій прямий злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив власного збагачення, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх негативні наслідки і бажаючи їх настання, повторно, в умовах воєнного стану, наздогнав потерпілу ОСОБА_11 та відкрито викрав, шляхом ривка, з її шиї золотий ланцюжок 585 проби, вагою 20 грам, вартістю 22000 гривень та кулончик із зображенням Матері Божої з Ісусом Христом із золота 585 проби, вагою 10 грам, вартістю 11000 гривень (вартість 1 грама золота 585 проби станом на 31 серпня 2022 року становить 1100 гривень), загальною вартістю 33000 гривень, після чого втік з місця події з викраденим майном та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд.

Внаслідок вчиненого кримінального правопорушення ОСОБА_7 потерпілій ОСОБА_11 завдано матеріальну шкоду на загальну суму 33000 гривень.

Необхідність застосування запобіжного заходу у виді триманні під вартою мотивував тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України, які відноситься до категорії тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, він може переховуватися від органу досудового розслідування і суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, має можливість незаконно впливати на потерпілого, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 2 вересня 2022 року задоволено клопотання слідчої Стрийського РУПГУ НП України у Львівській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором Стрийської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком 60 діб із визначенням застави.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Визначено термін дії ухвали про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Львівська установа виконання покарань № 19» - до 31 жовтня 2022 року.

Одночасно для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України, ОСОБА_7 визначено запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 130000 грн. яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Стрийського міськрайонного суду Львівської області. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покладено на підозрюваного ОСОБА_7 у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження; не відлучатися із населеного пункту, в якому перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Адвокат ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу в якій просить ухвалу слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 2 вересня 2022 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваному запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

В доводах своєї апеляційної скарги зазначає, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою та незаконною.

Наголошує, що ОСОБА_7 має постійне місце проживання, де проживає з батьками інвалідами, має на утриманні неповнолітню доньку, у випадку обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде виконувати покладені на нього обов`язки, викрадені речі повернув потерпілим, за місцем проживання не характеризується негативно.

Наголошує, що судом не розглянуто можливість застосування до підозрюваного альтернативних запобіжних заходів.

У клопотанні слідчого не наведено фактів неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, окрім того не доведено, що до підозрюваного не можливо застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Ризики передбачені ст. 177 КПК України відсутні.

Заслухавши доповідача, доводи захисника та підозрюваного на підтримку апеляційної скарги, виступ прокурора на заперечення доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали судової справи та кримінального провадження №0000546 від 1 вересня 2022 року, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають до задоволення, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 404 КПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «Ilijkov v. Bolgaria»).

Відповідно до ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Статтею 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За частиною першою та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження, до яких, зокрема, належать запобіжні заходи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час апеляційного розгляду, встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням зазначених вимог національного та міжнародного законодавства.

Як вбачається з ухвали слідчого судді та матеріалів судової справи, слідчим відділенням Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000546 від 1 вересня 2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України.

1 вересня 2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України.

2 вересня 2022 року слідча Стрийського РУП ГУ НП України у Львівській області ОСОБА_9 , за погодженням із прокурором Стрийської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_6 , звернулася до слідчого судді в рамках кримінального провадження №0000546 від 1 вересня 2022 року, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України, в якому просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, із визначення розміру застави 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 130000 гривень.

2 вересня 2022 року клопотання слідчого було задоволено слідчим суддею Стрийського міськрайонного суду Львівської області.

Ухвалюючи своє рішення про обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя в повному об`ємі, правильно дослідив всі обставини справи та вірно прийшов до переконання про наявність ризиків, перелік яких передбачений ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 у відповідності до вимог ст. ст. 193,194 КПК України вислухав доводи учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчого і дійшов вмотивованого висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а наявність обґрунтованої підозри підтверджується письмовими доказами, зібраними під час досудового слідства, а саме: письмовими заявами про вчинення кримінальних правопорушень (а.с.14,39), протоколами оглядів ( а.с.15,40), протоколами допиту потерпілих ОСОБА_10 ( а.с.18-20) та ОСОБА_11 (а.с. 40-42), протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ( а.с. 29-30), протоколом пред`явлення особи до впізнання за участі потерпілої ОСОБА_11 ( а.с. 50-52), протоколом пред`явлення особи до впізнання за участі свідка ОСОБА_12 ( а.с.31-33), протоколом огляду предметів, які добровільно видав ОСОБА_7 (а.с. 63) а також іншими зібраними доказами у кримінальному провадженні.

Перевіряючи доцільність обрання запобіжного заходу у виді тримання підозрюваного під вартою та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя Стрийського міськрайонного суд Львівської області дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу підозрюваного.

Згідно з наданими стороною обвинувачення даними ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене максимальне покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років. Наведене, свідчить про те, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжувати свою злочинну діяльність, чинити тиск на свідків, потерпілих, може вчинити інші кримінальні правопорушення, а запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо.

З урахуванням фактичних обставин підозри, характеру вчинення інкримінованого правопорушення, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді першої інстанції, що є об`єктивні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від правоохоронних органів та суду, що в свою чергу призведе до порушення розумних строків досудового слідства, а також належне дотримання сторонами їх процесуальних прав та обов`язків.

Зазначене вказує на неможливість в даному конкретному випадку застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана особа може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, є наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною особою зазначених дій.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрювана особа обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

За таких обставин доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не ґрунтуються на наявних матеріалах провадження.

Твердження сторони захисту, що ОСОБА_7 має постійне місце проживання, де проживає з батьками інвалідами, має на утриманні неповнолітню доньку, викрадені речі повернув потерпілим, за місцем проживання не характеризується негативно, не може слугувати підставою для застосування щодо останнього більш м`якого запобіжного заходу, адже наведені обставини не можуть підтверджувати належну процесуальну поведінку підозрюваного та відсутність ризиків, з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Частиною 4 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Окрім того, виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховував особу підозрюваного, його майновий стан та матеріальне становище, тому вірно дійшов висновку щодо визначення розміру застави ОСОБА_7 у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції про те, що запобіжний захід тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_7 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Однак, визначення розміру застави слідчим суддею у розмірі 130 000 грн не відповідає розміру 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» №1928-IX від 2 грудня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2022 року 2481 грн.

Відтак, з урахуванням наведеного апеляційний суд зазначає, що розмір застави необхідно уточнити та зазначити, що такий становить 124 050 грн.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які були б підставою для скасування чи зміни ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

Відтак, ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу ОСОБА_7 є законною та обґрунтованою, а таку апеляційну скарга захисника слід відхилити.

Керуючись ст. 177, 183, 184, 309, 310, 376, 407, 419 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

ухвалу слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 2 вересня 2022 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави щодо ОСОБА_7 залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_8 - без задоволення.

Уточнити, що розмір застави обраній місцевим судом становить 124050 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4