Справа № 761/8803/22
Провадження № 1-кс/761/5010/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене начальником відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Республіки Азербайджан, азербайджанця, який має вищу освіту, одружений, не працює, на території України не зареєстрований, проживає за адресою: АДРЕСА_1 (зі слів), раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000741 від 30.07.2018,

за участю:

секретаря ОСОБА_6 ,

прокурора ОСОБА_7 ,

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

перекладача ОСОБА_10

В С Т А Н О В И Л А :

Старший слідчий СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , 23 травня 2022 року звернувся до суду з клопотанням, погодженим начальником відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000741 від 30.07.2018.

Як вбачається з матеріалів клопотання, у провадженні слідчого управління ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000741 від 30.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) 25.10.2018 слідчим за погодженням з прокурором повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Підозра у вчиненні ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, копії яких долучено до матеріалів кримінального провадження, зокрема: даними протоколів огляду місця події, допитів потерпілої ОСОБА_11 , свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , даними пред`явлення особи для впізнання за фото, висновками експертів та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) перебуваючи на волі може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити речі, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів у цьому ж провадженні з метою позбавлення органу досудового розслідування у зібранні та наданні суду належних і допустимих доказів його вини у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 підтримав клопотання з мотивів, наведених у ньому, та просив його задовольнити, звертав увагу суду на те, що підозрюваний тривалий час переховувався від органу досудового розслідування, у зв`язку з чим був оголошений у розшук, при цьому інші особи досі перебувають у розшуку. Просив врахувати, що підозрюваний немає постійного місця проживання в Україні.

Захисник ОСОБА_8 заперечував щодо клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обумовлюючи необґрунтованістю підозри та відсутністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Заявив, що підозрюваний має постійне місце проживання, родину, малолітню дитину. Крім того, за словами захисника підозрюваний не буде ухилятись, оскільки бажає добитися закриття цього провадження.

Захисник ОСОБА_9 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, мотивуючи це тим, що, на його думку, підозра не підтверджується зібраними доказами, крім того прокурором не доведено існування фактичних даних щодо причетності ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) до вказаного злочину, при цьому просив суд звернути особливу увагу на суперечності в змісті самої підозри зокрема датою виявлення тіла там зазначено 02.07.2018. Просив відмовити в задоволенні клопотання, водночас у разі якщо суд прийде до висновку про обґрунтованість підозри просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Також захисник ОСОБА_9 наголошував на тому, що у сторони обвинувачення немає доказів, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) ухилявся від слідства, більш того за словами захисника підозрюваний не знав взагалі, що перебуває у розшуку.

Підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) підтримав позицію своїх захисників та пояснив, що йому не було відомо про те, що він у розшуку. За словами підозрюваного наразі він не працює, є громадянином Республіки Азербайджан, переїхав в Україну у 2018 році, однак в органах ДМС України не реєструвався, має сім`ю та малолітню дитину.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

Встановлено, що у провадженні слідчого управління ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000741 від 30.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) 25.10.2018 у відповідно до вимог КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

29.10.2018 року у зв`язку з тим, що всі необхідні та можливі слідчі (розшукові) й інші процесуальні дії були проведені, а відсутність підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) перешкоджала проведенню подальшого судового розгляду - підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) було оголошено у розшук.

11.08.2021 року слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва було надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) з метою приводу останнього для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

21.05.2022 року ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) був затриманий на підставі ст. 208 КПК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать зазначені вище долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість та достатності доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів свідчать про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) злочину, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України. При цьому висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не є очевидно необґрунтованим.

Прокурор в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вважаючи, що існують ризики: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити речі, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів у цьому ж провадженні.

При аналізі питання наявності зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя прийшов до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме у вчиненні особливо тяжкого злочину, який спричинив смерть людини, а відтак існують ризики, що останній зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів у цьому ж провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При цьому надаючи оцінку наявності ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду слідчий суддя звертає увагу на те, що підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) понад 3 роки перебував у розшуку у зв`язку з тим, що переховувався від правосуддя. Водночас доводи захисників, про безпідставність твердження прокурора, що підозрюваний може переховуватись від органів розслідування та суду, спростовуються долученими до клопотання документами, а саме постановою про оголошення в розшук підозрюваного, постановами про зупинення кримінального провадження, ухвалою про надання дозволу на затримання при цьому кожний з цих документів мотивований якраз тим, що підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) переховувався від органу досудового розслідування.

Суд враховує, що ризиком є подія або дія, яка може настати або вчинитися з високим ступенем ймовірності, вірогідність яких має оцінюватись у сукупності з обґрунтованістю підозри та вагомістю доказів на її підтвердження, мірою покарання, яка загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні інкримінованого діяння.

При цьому, суд не надає оцінку обґрунтованості цих процесуальних або судових рішень, оскільки надання такої оцінки слідчим суддею під час досудового розслідування за жодних умов не могло б бути визнано справедливим, пропорційним та виправданим виходом за межі повноважень слідчого судді в очах стороннього незацікавленого спостерігача.

Водночас існування таких рішень є достатнім доказом на підтвердження тієї обставини, що підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) перебував у розшуку у зв`язку з ухилянням від слідства.

Разом з тим, в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня («Панченко проти Росії»). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).

Так слідчий суддя бере до уваги той факт, що підозрюваний є громадянином Азербайджанської республіки що дає можливість залишити територію України та не повернутись, при цьому стороною захисту не доведено, що підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) має постійне місце проживання в Україні, при цьому твердження підозрюваного та його захисників про таке місце проживання судом оцінюються критично, оскільки жодних документів на підтвердження цих доводів стороною захисту не було надано. Крім того, як пояснив підозрюваний він немає і постійного місця роботи на території держави.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

Слідчим суддею враховуються обставини кримінального правопорушення, особа ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), який підозрюється у вчиненні у вчиненні особливо тяжкого злочину, який спричинив смерть людини, також слідчим суддею береться до уваги практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Крім того, слідчий суддя, враховує відомості про вік підозрюваного та відсутність даних про неможливість перебування його під вартою у зв?язку зі станом здоров?я, відсутність стримуючих факторів для підозрюваного.

Так, слідчим суддею враховується, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) не має достовірно підтверджених сталих соціальних зв`язків, постійного місця проживання чи реєстрації на території України, останні три з половиною роки перебував у розшуку, не працює, не має офіційного джерела доходів.

Усе наведене вище у сукупності дає підстави слідчому судді стверджувати про існування високих ризиків того, що підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів у цьому ж провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При застосуванні запобіжного заходу судом враховано також інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

При цьому, слідчий суддя вважає обґрунтованою і доведеною ту обставину, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не забезпечить попередження вищезазначених ризиків.

Крім того, частина 4 ст.183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли слідчий суддя має право не визначати розмір застави, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Вказані вище обставини підозри у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного із застосуванням насильства, спрямованого на умисне заподіяння смерті іншій людині, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, вагомості наявних доказів підозри, особи підозрюваного, дають підстави слідчому судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України з огляду також на висновки Європейського суду з прав людини щодо обов`язку суду своїм рішенням забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 16 липня 2022 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисниками протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали оголосити 25 травня 2022 року о 14 годині 20 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1