Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8065/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м. Києві клопотання слідчої слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , стосовно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, українки, громадянки України, одруженої, маючої на утриманні неповнолітню дитину, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судима :
24.06.2015 року Святошинським районним судом м. Києва за ч.2 ст.186 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України надано іспитовий строк 2 роки;
04.08.2016 року Святошинським районним судом м. Києва за ч.2 ст.185 КК України, ст.71 КК України до 4 років та 2 місяців позбавлення волі, 04.05.2020 року звільнена по відбуттю строку покарання,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0001863 від 13.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , як слідча групи слідчих у кримінальному провадженні, звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , що входить в групу прокурорів у вказаному кримінальному провадженні, в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, із визначенням застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0001863, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.09.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
14 вересня 2022 року, органом досудового розслідування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про те, що вона підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, поєднаному з проникненням у житло, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого у подальшому продовжено до 21.11.2022 року.
13.09.2022 року у невстановлений час та місці, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, повторно, за попередньою змовою групою осіб, вчиненому в умовах воєнного стану, поєднаному з проникненням у житло. З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 вступили між собою у попередню злочинну змову.
Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, переконавшись в тому, що за їх злочинними діями ніхто не спостерігає, діючи спільно, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 в період часу з 16:00 год. по 16:50 год. 13.09.2022, підійшли до дверей квартири АДРЕСА_2 , після чого ОСОБА_7 за допомогою раніше заготовлених предметів відчинив двері до квартири, тим самим ОСОБА_5 та ОСОБА_7 проникли до приміщення квартири АДРЕСА_3 , звідки таємно викрали: планшет марки Ipad білого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , вартістю 30000 грн., мобільний телефон марки Samsung Galaxy A30 білого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_2 вартістю 6000 грн., грошові кошти в сумі 700 доларів США що станом на 13.09.2022 згідно курсу НБУ становить 25 592 грн. 00 коп., золотий ланцюжок 585 проби вагою близько 20 г., вартістю 30000 грн., золотий хрестик 585 проби вагою близько 3 г., вартістю 3000 грн., пара сережок 585 проби вагою 7 г. у вигляді букви «S» вартістю 10000 грн., пара сережок 585 проби вагою близько 4 г. вартістю 8000 грн., золоте кільце 585 проби вагою близько 6 г. у вигляді букви «S» вартістю 10000 грн., золоте кільце 585 проби вагою близько 3 г. із камінчиками вартістю 5000 грн., дизайнерський браслет з камінням вартістю 3000 грн., що належать потерпілій ОСОБА_8 .
Після цього, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 разом з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим спричинили ОСОБА_8 матеріальну шкоду на суму 130 592 гривень 00 копійок.
Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, поєднаному з проникненням у житло, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані у кримінальному провадженні докази:
1)Рапорт про виявлене кримінальне правопорушення;
2)Протокол прийняття заяви ОСОБА_8 про кримінальне правопорушення від 13.09.2022;
3)Протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 13.09.2022;
4)Протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 13.09.2022;
5)Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з свідком ОСОБА_9 від 13.09.2022;
6)Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з свідком ОСОБА_9 від 13.09.2022;
7)Протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 13.09.2022;
8)Протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 13.09.2022;
9)Протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 13.09.2022;
10)Протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 13.09.2022;
11)Протокол затримання ОСОБА_5 у порядку ст. 208 КПК України від 13.09.2022;
12)Повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 14.09.2022;
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого, та санкція передбачає покарання до 8 років позбавлення волі, оскільки злочин вчинено під час воєнного стану.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання за вказаними у ньому підставами, просить застосувати саме цей запобіжний захід, оскільки у органів досудового розслідування є достатні підстави вважати, що обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та уникнення встановленим ризикам.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді взяття під вартою, пояснивши те, що підозра необґрунтована, ризики передбачені ст. 177 КПК України не доведені, також не доведено неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням підозрюваного свободи, а саме: особисте зобов`язання або домашній арешт у нічний час доби. В обґрунтування застосування більш м`якого запобіжного заходу посилався на те, що затримана має постійне місце проживання в м. Києві, одружена та має на утриманні неповнолітню дитину та мати.
Підозрювана у судовому засіданні підтримала захисника, просила застосувати більш м`який запобіжний захід, причетність до даного злочину повністю заперечила, переховуватися і вчиняти інші кримінальні правопорушення не збирається.
Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слід задовольнити з огляду на наступне.
Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0001863, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.09.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
13.09.2022 року о 19 год. 45 хв. ОСОБА_5 затримано, в порядку п. 1, 2 ст. 208 КПК України.
Відповідно до п. 1, 2 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках:
1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення;
2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.
14.09.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вищенаведеного кримінального правопорушення, його дії кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України, що полягає у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, поєднаному з проникненням у житло.
Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені підозрюваному, судове засідання відбувається у встановлений законом строк.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів.
На даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Коли національні органи судової влади спочатку досліджують, «негайно» після арешту, чи слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, цієї підозри недостатньо, і органи влади повинні також надати інші відповідні та достатні підстави для обґрунтування тримання під вартою (рішення ЄСПЛ у справах «Мерабішвілі проти Грузії» § 222, і «Бузаджи проти Республіки Молдова § 102). Коли такі підстави виправдовують позбавлення волі, суд має також з`ясувати, чи виявили компетентні національні органи «особливу ретельність» у провадженні справи (рішення ЄСПЛ у справах «Бузаджи проти Республіки Молдова» § 87; «Ідалов проти росії» § 140).
Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» (рішення ЄСПЛ у справах «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти росії» § 173), але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою (рішення ЄСПЛ у справах «Алексанян проти россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти росії» §§ 30-32). Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя (рішення ЄСПЛ у справі «Тасе проти Румунії» § 41).
Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищенаведеного кримінального правопорушення у клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.
Тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані та додані до нього матеріали кримінального провадження у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй органом досудового розслідування кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваній органом досудового розслідування.
Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. russia (Панченко проти росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).
Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_5 з позиції практики Європейського суду з прав людини слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваної встановлено, що вона офіційно не працює, неодноразово судима за злочини проти власності, одружена, на утриманні малолітніх дітей не має, повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому підозрювана усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, може намагатися уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.
Таким чином, у судовому засіданні достовірно встановлено, що підозрюваний може переховується від органу досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення, чим підтверджується наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підозрюваний, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України відноситься до осіб, до яких може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , обставини та наслідки його вчинення, соціальну небезпеку вказаного кримінального правопорушення, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування і суду та вчинити інше кримінальне правопорушення. Для запобігання цих ризиків слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Згідно з ч. 3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Ураховуючи тяжкість злочину та його суспільну небезпечність, особу підозрюваної, обставини вчинення злочину, слідчий суддя вважає достатньою для визначення ОСОБА_5 заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 99 240 грн. 00 коп. (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок гривень). Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва. При внесенні застави на підозрювану будуть покладені обов`язки, передбачені ч. 3 ст. 183 КПК України.
Водночас, 16.09.2022 року захисником ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_14 , в порядку ст. 206 КПК України, подана слідчому судді скарга щодо незаконного утримання підозрюваної під вартою, про що також заявлено у судовому засіданні.
У відповідності до ст. 206 КПК України на слідчого суддю покладено обов`язки щодо захисту прав людини.
Приписами зазначеної статті визначено, що кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.
Відповідно до ч.1 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчинені злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: 1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; 3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України; 4) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого статтями 255, 255-1, 255-2 Кримінального кодексу України.
Згідно з ст. 209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.
Статтею 211 КПК України передбачено, що строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду не може перевищувати сімдесят двох годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами статті 209 цього Кодексу, а затримана без ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше шістдесяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до суду для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу.
Так, захисник ОСОБА_15 у своїй скарзі вказує на той факт, протокол затримання складено несвоєчасно, посилаючись на те, що з протоколу затримання, убачається, що ОСОБА_5 затримана 13.09.2022 у період часу з 21 год. 01 хв. до 21 год. 20 хв. (час фактичного затримання о 19 год. 45 хв.).
Як вбачається зі змісту протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, складеного слідчим СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_16 , 13 вересня 2022 року о 21 год. 01 хв., час фактичного затримання 13 вересня 2022 року о 19 год. 45 хв., за адресою: м. Київ, вул Щусєва, 4, затримано підозрювано ОСОБА_5 .
Також у протоколі зазначено підставу затримання - до п.2 ч.1 ст. 208 КПК України.
При цьому, у самому протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, зазначено, що ОСОБА_5 , згідно з ч. 4 ст. 208 КПК України, повідомлено зрозумілою для неї мовою підстави затримання та у вчиненні якого злочину вона підозрюється, а також роз`яснено право мати захисника, отримувати медичну допомогу, давати пояснення, показання або не говорити нічого з приводу підозри проти неї, негайно повідомити інших осіб про її затримання і місце перебування відповідно до положень ст. 213 цього Кодексу, та інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.
Відповідно до ч. 2 ст. 211 КПК України затримана без ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше шістдесяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до суду для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу.
Слід зазначити, що слідча СВ Подільського УП ГУ Національної поліції в м. Києві та прокурор процесуальний керівник у кримінальному провадженні, повідомили суд про готовність розгляду клопотання з участю підозрюваної у судовому засіданні 15.09.2022 року, однак у зв`язку із зайнятістю судді ОСОБА_1 , а саме розгляду інших клопотань та скарг учасників кримінальних проваджень, судове засідання щодо розгляду даного клопотання призначено на 11 год. 00 хв. наступного дня 16.09.2022 року, у межах 72 годин з моменту затримання особи.
Судове засідання відбулося у строки, передбачені ст. 211 КПК України, понад визначений цією нормою строк підозрювана не утримувалася під вартою без ухвали слідчого судді.
Протокол затримання ОСОБА_5 складений відповідно до вимог КПК України, містить посилання на передбачені законом підстави для затримання особи без ухвали слідчого судді, відповідно до положень ст. 208 КПК України. Істотних порушень прав та свобод людини при складанні такого протоколу слідчим суддею не встановлено.
Окрім того, слідчий суддя не знаходить суперечностей у вказаному протоколі щодо підстави для затримання ОСОБА_5 , а саме «якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин», яка на переконання слідчого судді відповідає фактичним обставинам кримінального провадження.
Верховний суд у постанові від 30.11.2021 року у справі №601/473/20 вказує, що стаття 208 КПК України не вимагає складання протоколу затримання негайно в ході затримання. Такий протокол має бути складений, як тільки це стане практично можливим. Про це свідчить і вказівка у ч. 5 ст. 208 КПК України про те, що в протоколі затримання, крім часу складання протоколу, має зазначатися місце, дата і точний час затримання відповідно до положень ст. 209 цього Кодексу.
Таким чином, слідчим суддею не встановлено обставин, які б свідчили про незаконне утримання ОСОБА_5 під вартою, до розгляду відповідного клопотання слідчим суддею.
Отже, у ході розгляду скарги не встановлено суттєвих порушень вимог КПК України та захисником не доведено, що підозрювана ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти, в порядку ст. 206 КПК України, тому у задоволенні скарги слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_15 щодо незаконного утримання ОСОБА_5 під вартою - відмовити.
Клопотання слідчої слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, внесене у кримінальному провадженні за № 0001863 від 13.09.2022 року - задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі строком на 60 днів, відраховуючи з часу фактичного затримання о 19 год 45 хв. 13.09.2022 року, тобто до 11.11.2022 року (включно).
Одночасно визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в сумі 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 99 240 грн. 00 коп. (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок гривень), яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва для внесення застави: Реквізити депозитних рахунків для зарахування коштів, внесених у вигляді застави (частки майна, попередньо визначеної суми судових витрат тощо), Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, Банк отримувача ДКСУ, м.Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172, Рахунок отримувача UA1012089, при внесенні якої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - звільнити.
Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі звільнення, при внесенні застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:
-з`являтися до слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві, прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва або Подільського районного суду м. Києва (залежно від стадії кримінального провадження) за першим викликом на визначений посадовою особою час;
-не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві, прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва або Подільського районного суду м. Києва (залежно від стадії кримінального провадження);
-повідомляти слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві, прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва або Подільський районний суд м. Києва про зміну свого місця проживання (залежно від стадії кримінального провадження);
-заборонити спілкуватись зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;
-здати на зберігання до відповідних органів паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (за наявності).
Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Подільського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваної з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_5 , вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрювана, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Копію ухвали скерувати слідчому СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві та начальнику Київського слідчого ізолятора - для виконання, прокурору та захиснику - для відома.
Копію ухвали вручити підозрюваній.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Строк дії ухвали - до 11.11.2022 року (включно).
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали оголошений 20.09.2022 року о 16 год. 00 хв.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1