Справа № 461/1706/20
Провадження № 1-кп/461/89/22
про призначення експертизи
13.04.2022 року місто Львів
Колегія суддів Галицького районного суду міста Львова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
розглядаючи у відкритому судовому засіданні в місті Львові кримінальне провадження про обвинувачення
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів, громадянина України, раніше не судимого, не зареєстрованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 Кримінального кодексу України,
Захисники обвинуваченого подали до суду клопотання про призначення експертного дослідження в межах даного кримінального провадження, у якому просили призначити щодо ОСОБА_6 повторну комплексну судово-психологічну експертизу обвинуваченого.
Подане клопотання в судовому засіданні підтримали захисники та обвинувачений, кожен окремо наголосивши, що проведення даного експертного дослідження усуне всі сумніви і протиріччя, які виникають у сторони захисту стосовно висновків експертів, які надані суду стороною обвинувачення.
Крім того, захисники уточнили клопотання та просили призначити суд повторну психлолгічну судову експертизу, доручивши її проведенння Львівському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України. Наведене уточнення обвинувачений не заперечив.
Прокурор проти задоволення клопотання у повному обсязі заперечив. При цьому вказав, що матеріали кримінального провадження містять достатні належні і допустимі докази (експертні висновки), частина з яких надає відповіді на поставлені стороною захисту у клопотанні питання. Разом з тим, у разі задоволення даного клопотання просив суд сформулювати питання відповідно до термінології наведеної у Кримінальному кодексі, а саме зазначити термін «сильне душевне хвилювання».
Статтею 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності. Примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду.
Згідно п.2 ч.2 ст.332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу.
Відповідно до п. 6.1. розділу VI «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998року №53/5 (в редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) (далі - Інструкція), об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).
Згідно п. 6.3 розділу VI Інструкції, психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.
Відповідно до п. 6.4. розділу VI Інструкції, основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.
Встановлено, що в межах даного кримінального провадження було вже проведено три експертних дослідження.
Перше - 7.11.2019 року, експертом ОСОБА_9 , який дав висновок, що необхідно призначити стаціонарну експертизу.
Друге - в грудні 2019 року, яким, як вказує сторона захисту, встановлено, що ОСОБА_6 під час вчинення кримінального правопорушення перебував в стані фізіологічного афекту, як психологічної підстави стану сильного душевного хвилювання.
Трете - в січні 2020 року. У висновку за його результатами експерт-психолог ОСОБА_10 вказала, що ОСОБА_11 перебував у стані фізіологічного афекту, а експерт-психолог ОСОБА_12 в цьому ж висновку встановив, що ОСОБА_13 не перебував під час інкримінованих йому дій, у стані фізіологічного афекту та не перебував у будь-якому іншому емоційному стані, який міг би слугувати психологічною підставою для юридичного висновку про стан сильного душевного хвилювання.
За клопотанням сторони захисту в судове засідання, відповідно до ст. 356 КПК України, були викликані експерти ОСОБА_10 та ОСОБА_12 , які підтвердили свої висновки надані на досудовому слідстві, які за своїм змістом фактично є протилежними.
Таким чином сторона захисту, обґрунтовуючи подане клопотання, зазначає, що на даний час у провадженні є два висновки експертів, які суперечать один одному, а допит експертів в суді не дав змоги усунути виявлені суперечності, тому, відповідно до ч.2 ст. 332 КПК України, слід призначити та провести повторну експертизу для усунення виявлених суперечностей між експертами.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження з приводу поставлених питань та доцільності проведення повторного дослідження, перевіривши матеріали справи, зважаючи на те, що в ході розгляду кримінального провадження було досліджено ряд висновків експертів, проведених в межах даного кримінального провадження, у судовому засіданні отримано пояснення від експертів, які залучалися до проведення досліджень, і такі висновки містять ряд розбіжностей, які фактично є взаємовиключними, що стосується стану обвинуваченого в момент вчинення інкримінованих дій (перебування чи не перебування у стані афекту), суд приходить до висновку, що клопотання сторони захисту підлягає задоволенню.
Також, суд враховує і те, що попередньо призначене судом експертне дослідження в межах даного провадження з окреслених стороною захисту питань не було проведено з незалежних від суду причин.
Таким чином, суд приходить до висновку, що заявлене стороною захисту клопотання підлягає до задоволення, адже проведення експертного дослідження запропонованого стороною захисту дозволить усунути наведені вище розбіжності та суперечності наведені вище, а отже сприятиме забезпеченню повноти та всебічності судового розгляду. Крім того, суд погоджується з доводами учасників процесу щодо виду експертизи, а питання слід визначити з врахування доводів усіх учасників процесу.
Водночас, з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження, зважаючи на те, що обвинувачений перебуває під вартою і утримується у слідчому ізоляторі у м. Львові, колегія суддів вважає за необхідне і доцільне проведення експертного дослідження доручити експертам установи, яка знаходиться у м. Львові.
Проведення експертизи слід доручити експертам Львівському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.
Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384-385 КК України.
Керуючись ст.ст. 242, 332, 509 КПК України, суд
Клопотання задовольнити.
Призначити у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, повторну судово-психологічну експертизу обвинуваченого:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів, громадянина України, раніше не судимого, із залученням обвинуваченого.
На вирішення експертів поставити наступні питання:
-Чи страждав обвинувачений на момент вчинення інкримінованого йому злочину ОСОБА_6 психологічним розладом здоров`я?
-Чи були в обвинуваченого ОСОБА_6 ознаки психологічної патології або нервово-психологічні впливи глибинних емоційних реакцій в момент скоєння ікримінованого йому кримінального правопорушення?
-Чи перебував обвинувачений ОСОБА_6 у момент вчинення ікримінованого йому кримінального правопорушення у стані сильного душевного хвилювання? Якщо так, то чи могло бути це зумовлено жорстким поводженням, або таким, що принижує честь і гідність особи, а також за наявності системного характеру такого порушення з боку потерпілого?
-Чи міг обвинувачений ОСОБА_6 в момент скоєння ікримінованих йому протиправних дій розуміти характер і суспільну небезпеку вчинених дій?
-Чи перебував ОСОБА_6 на момент вчинення ікримінованих йому протиправних дій в стані фізіологічного афекту (або інших психологічних станах), що може розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання?
Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 КК України, за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.
Скерувати в розпорядження експертів копії матеріалів кримінального провадження.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3