Справа № 953/4549/22
н/п 1-кп/953/777/22
"24" жовтня 2022 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі колегії суддів:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі - ОСОБА_4 ,
за участю прокурора - ОСОБА_5 ,
захисника - адвоката ОСОБА_6 ,
обвинуваченого - ОСОБА_7 ,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Черкаська Лозова, Дергачівського району, Харківської області, громадянина України, який працює начальником цеху ТОВ «САН-ЛЕД», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, -
встановив:
Прокурор в підготовчому судовому засіданні зазначив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає. В справі маються всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали. Порушень КПК України при проведені досудового розслідування не встановлено. Клопотань щодо проведення закритого судового засідання не заявлено.
Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні не заперечували проти закриття підготовчого розгляду та призначення справи до судового розгляду.
Крім того, 05.10.2022 до суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу, в якому захисник просить: заслухати в судовому засіданні клопотання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_7 на особисте зобов`язання або домашній арешт у складі трьох суддів; змінити ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 20.09.2022 про обрання запобіжного заходу ОСОБА_7 як тримання під вартою і постановити нову ухвалу про обрання йому запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання або домашнього арешту.
В підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 подав клопотання, в якому також просить змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на більш м`який, а саме, домашній арешт або особисте зобов`язання.
На обґрунтування клопотання обвинувачений зазначає, зокрема, що всі посилання суду на високі стандарти, на тяжкість деяких злочинів, що може викликати реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом періоду є необґрунтованими та такими, що не ґрунтуються на вимогах закону України. Стороні захисту не надано прокурором та матеріали справи не містять доказів на підтвердження зазначених прокурором ризиків, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу. У зв`язку із тим, що цілодобовий домашній арешт повною мірою забезпечує виконання обов`язків підозрюваним, в тому числі не вплив на свідків та не вчинення злочинної діяльності, недоведеністю зазначених прокурором ризиків, у зв`язку із суцільними припущеннями, та сумнівами по даному провадженню, сумнівами у правильності кваліфікації статті, які у відповідності до вимог КПК України повинні трактуватися на користь підозрюваного, вважає можливим змінити йому запобіжний захід
Прокурор в підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотань захисника та обвинуваченого про зміну запобіжного заходу.
Колегія суддів, вислухавши думки учасників процесу, вивчивши матеріали, залучені сторонами кримінального провадження щодо зміни запобіжного заходу, приходить до наступного.
В підготовчому судовому засіданні, встановлено, що перешкод для призначення судового засідання немає, а саме, підстави для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 2 ст. 314 КПК України відсутні. В підготовчому судовому засіданні проведені всі необхідні дії щодо підготовки до судового розгляду. Кримінальне провадження підсудне цьому суду.
Наданий суду обвинувальний акт за своїм змістом та формою відповідає вимогам ст. 291 КПК України. Так в обвинувальному акті зазначені найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; зазначено про відсутність обставин, які пом`якшують або обтяжують покарання; дату та місце його складення та затвердження.
До обвинувального акта додано: реєстр матеріалів досудового розслідування; розписку підозрюваного та потерпілого про отримання копії обвинувального акта, і реєстр матеріалів досудового розслідування.
Відповідно до положень ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду. На підставі вищезазначеного та враховуючи, що судом проведені всі підготовчі дії, передбачені нормами чинного КПК України, колегія суддів вважає за можливе призначити справу до судового розгляду.
Також колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотань захисника ОСОБА_6 та обвинуваченого ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу, виходячи з наступного.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 26.07.2022 відносно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів до 23.09.2022 включно, без визначення застави. Вказана ухвала залишена без змін ухвалою колегії суддів Полтавського апеляційного суду від 07.09.2022.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 20.09.2022 продовжено обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 18.11.2022 включно, без визначення розміру застави.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Згідно вимог п. 1, 2 ч. 3 ст. 201 КПК України, д о клопотання мають бути додані: 1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання.
Однак, на час розгляду даного клопотання стороною захисту не надано даних, які б свідчили про необхідність задоволення клопотань захисника та обвинуваченого та зміни обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід.
При продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом було в враховано, що ОСОБА_7 раніше не судимий, до кримінальної відповідальності притягується вперше, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років позбавлення волі.
Ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування від органів досудового розслідування або суду; незаконний вплив на свідків, на теперішній час не зменшилися та не перестали існувати.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
Щодо доводів захисника та обвинуваченого про відсутність ризиків, колегія суддів вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 , у разі визнання його винуватим, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, суду, незаконний вплив на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Колегія суддів враховує позитивні характеристики ОСОБА_7 , наявність сім`ї та роботи, про що вбачається із залучених захисником даних, проте, вказані обставини не спростовують висновку суду про неможливість запобігти зазначеним вище ризикам у разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Будь-яких даних про неможливість ОСОБА_7 перебувати під вартою через стан здоров`я, матеріали, надані суду, не містять та стороною захисту не надані.
Більш того, 24.02.2022 указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, строк дії якого продовжено по теперішній час.
Згідно ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, застосовується запобіжний захід, визначений п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України, тобто тримання під вартою.
Щодо доводів захисника про розгляд клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу суддею одноособово а не у складі колегії суддів, колегія суддів зазначає наступне.
В мотивувальній частині вказаної ухвали Київського районного суду м. Харкова від 20.09.2022 суд зазначив, що згідно протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 22.08.2022 головуючим у вказаній справі є суддя ОСОБА_1 , склад колегії суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 . На час розгляду клопотання прокурора суддя ОСОБА_2 перебував у відпустці. Як вбачалося з матеріалів кримінального провадження, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 спливав 23.09.2022. 20.09.2022 до суду надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 застосованого відносно нього запобіжного заходу, з посиланням на ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Відповідно до п. 20-5 Розділу ХІ Перехідних положень КПК України, тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. У разі неможливості у визначений цим Кодексом строк колегією суддів розглянути клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, воно може бути розглянуто головуючим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.
Доказів, що на теперішній час суттєво змінилися обставини, які враховувалися в ухвалі судді Київського районного суду м. Харкова від 20.09.2022, колегії суддів не надано, а тому клопотання захисника та обвинуваченого про зміну обвинуваченому запобіжного заходу задоволенню не підлягають.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 194, 201, 314, 315 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, обвинуваченого, захисника.
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України - відмовити.
У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, про зміну запобіжного заходу відмовити.
Ухвала в частині вирішення клопотань про зміну запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Оскарження ухвали не зупиняє її дію та не перешкоджає подальшому розгляду справи.
Ухвала підлягає негайному викананню після її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2