Справа №443/376/22
Провадження №1-кс/443/27/22
УХВАЛА
слідчого судді

20 квітня 2022 року місто Жидачів

Слідчий суддя Жидачівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність начальника Відділення поліції №1 (м.Жидачів) Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

за участю:

особи, яка подала скаргу, ОСОБА_3 ,

встановив:

ОСОБА_3 подала до Жидачівського районного суду Львівської області скаргу, в якій просить:

визнати дії начальника відділення поліції №1 (м.Жидачів) Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 незаконними;

зобов`язати начальника відділення поліції №1 (м.Жидачів) Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 або іншого працівника поліції слідчого внести відомості в Єдиний реєстру досудових розслідувань за її заявою від 12.04.2022 і почати досудове розслідування.

В обґрунтування скарги покликається на те, що 12.04.2022 вона подала заяву про злочин у Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області, додавши до заяви документи. У порушення норм статті 214 КПК України по її заяві не було почато досудове розслідування і не внесено відомості до ЄРДР. Заяву подано про злочин, який вчинили голова Монастирецької сільської ради ОСОБА_5 , секретар ради ОСОБА_6 та землевпорядник ОСОБА_7 , які не вжили відповідних заходів по оформленні її земельного паю з 1997-2022 р.

У судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримала повністю, покликаючись на викладені у ній обставини.

Інші учасники судового провадження у судове засідання не прибули, хоч про дату, час і місце його проведення повідомлені належним чином, про причини неприбуття слідчого суддю не повідомили, однак їх неприбуття не є перешкодою для розгляду скарги.

На вимогу суду Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області надало суду матеріали перевірки по факту звернення ОСОБА_3 , зареєстровані в ЄО за №1103 від 14.04.2022.

Суд, заслухавши аргументи особи, яка подала скаргу, вивчивши зміст скарги та додані матеріали, доходить такого висновку.

З аналізу матеріалів скарги, встановлено, що 12.04.2022 ОСОБА_3 подала до Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області заяву про злочин в порядку статті 214 КПК України, у якій просила притягнути до кримінальної відповідальності за скоєння кримінального злочину голову Монастирецької сільської ради ОСОБА_5 , секретаря Монастирецької сільської ради ОСОБА_6 та землевпорядника Монастирецької сільської ради ОСОБА_7 (а.с.7-10, 38-39).

Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 12.04.2022 вбачається, що підставою для її подання послужила відмова посадових осіб Монастирецької сільської ради у видачі ОСОБА_3 сертифікату на право на земельну частку (пай) з мотивів відсутності у неї права на це. Однак вона є у відповідних списках на розпаювання і має право на отримання сертифіката на земельну частку (пай).

Перевіркою по факту звернення ОСОБА_3 встановлено, що матеріали ОСОБА_3 є недостатньо об`єктивні для попередньої констатації наявності кримінального правопорушення (а.с.36).

Відповідно до приписів пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.

Згідно з вимогами частини 1 статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положеннями частини 2 статті 214 КПК України встановлено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (частина 4 статті 214 КПК України).

Відповідно до приписів пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене Наказом Офісом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298) (далі Положення).

За змістом пункту 1 глави 2 розділу I Положення, до Реєстру вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до пункту 3 розділу 3 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 8 лютого 2019 року №100, заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

За змістом положень розділу ІV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15 листопада 2017 року № 930, керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

Звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді. Звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, що не потребують додаткового вивчення, невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання.

Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України «Про звернення громадян» і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення. При цьому зазначають заходи, вжиті органом чи підрозділом поліції в межах його компетенції для захисту конституційних прав громадян.

Перш ніж перейти до оцінки обґрунтованості поданої скарги, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу на суб`єкта, дії якого скаржник просить визнати незаконними та якого просить зобов`язати внести відповідні відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.

Так, суд зауважує, що начальник відділення поліції в силу наданих йому повноважень очолює зазначене відділення та здійснює керівництво його діяльністю, забезпечує виконання покладених на це відділення завдань. Однак, начальник відділення поліції жодним чином не відноситься (не пов`язаний повноваженнями) ані з органом досудового розслідування, ані з органом дізнання, які діють у цьому відділенні.

Більше того, суд зазначає, що положення частини 1 статті 214 КПК України містять вичерпний перелік осіб (суб`єктів), які наділені правом вносити відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а саме: слідчий, дізнавач, прокурор і цей перелік є вичерпним. Отже, лише ці особи можуть вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 214 КПК України.

Однак, суд вважає, що хоч скаржницею і помилково визначено суб`єкта на вчинення передбаченої частиною 1 статті 214 КПК України дії (внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР), однак ця обставини, на переконання слідчого судді, не повинна перешкоджати вирішенню по суті скарги, поданої у відповідності до вимог КПК України, оскільки оскаржуючи бездіяльність скаржник на момент звернення зі скаргою до суду об`єктивно може не володіти інформацією стосовно того суб`єкта, чиї дії він фактично оскаржує.

Також, слідчий суддя зауважує, що статтею 307 КПК України передбачено вичерпний перелік процесуальних рішень слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування, а саме: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Вимоги особи, яка подала скаргу, щодо визнання незаконною бездіяльності начальника Відділення поліції №1 (м. Жидачів) Стрийського районного управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей по заяві ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 12.04.2022 задоволенню не підлягають, оскільки в силу вимог статті 307 КПК України слідчий суддя не повноважний надавати оцінку такій вимозі та ухвалювати щодо неї процесуальне рішення.

Оцінюючи скаргу на предмет її обґрунтованості, слідчий суддя зазначає, що чинним КК України передбачено, які саме діяння є кримінальними правопорушеннями, у чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого кримінального правопорушення, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать дійсно про ознаки того чи іншого кримінального правопорушення, то є підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про кримінальне правопорушення і тільки такі заяви і повідомлення повинні вноситись до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. До прокуратури, поліції може звертатись як особа, якій завдали шкоди, так і особа, якій стало відомо про злочин. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень частини 1 статті 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у частині 4 статті 214 КПК України.

У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_8 від 17 червня 2020 року, у пункті 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Слідчий суддя зауважує, що у поданій 12.04.2022 ОСОБА_3 до Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області заяві заявниця не зазначила об`єктивні дані, що дійсно свідчать про ознаки того чи іншого кримінального правопорушення. Наведені нею у заяві обставини не дозволяють дійти висновку чи дійсно має місце можливе вчинення кримінального правопорушення та яка його можлива кримінально-правова кваліфікація.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статями 303-307, 372, 376 КПК України,

постановив:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність начальника Відділення поліції №1 (м.Жидачів) Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів із дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1