Справа № 947/9642/22
Провадження № 1-кп/947/811/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24.05.2022 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі с/з ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000275 від 26.03.2022 року у відношенні: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України

ВСТАНОВИВ:

23.05.2022 року з Київської окружної прокуратури міста Одеси до Київського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000275 від 26.03.2022 року у відношенні: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

23.05.2022 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено Головуючого суддю (Суддя доповідач) ОСОБА_1 та присвоєно Єдиний унікальний номер судової справи947/9642/22.
Частиною 1 статті 31 КПК України передбачено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.
23.05.2022 року на виконання вимог ст.314 КПК України Київським районним судом м. Одеси постановлено ухвалу про призначення підготовчого судового засідання.
В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 , з підстав викладених у письмовому клопотанні, що долучено до матеріалів провадження.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 заперечував проти клопотання прокурора та просив суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України не доведені, обвинувачений не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування та суду, потерпілий не має жодних претензій до обвинуваченого, що підтверджується відповідною заявою.

Обвинувачений в судове засідання доставлений співробітниками Національний Гвардії України не був, у зв`язку із веденням воєнного стану на території України.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану".
23.05.2022 року ухвалою Київського районного суду м. Одеси постановлено проведення в рамках вказаного кримінального провадження проведення судового засідання в режимі відео конференції з ДУ «Одеський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України, однак с технічних прочини з`єднатися не надалося можливим.
Відповідно до ч.1 ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
03.03.2022 року за № 1/0/22-22 Верховним Судом на адресу апеляційних та судів першої інстанції скеровано інформаційний лист щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану.
У пункті 6 Верховний Суд зазначає, що за умови неможливості здійснення судом правосуддя, зумовленої режимом воєнного стану, прокурору, за наявності необхідних підстав, необхідно звертатися з клопотаннями до відповідних апеляційних судів або, за наявності підстав, до Верховного Суду про зміну підсудності кримінальних проваджень (справ) відповідно до положень ст. 34 КПК України.

Пунктом 7 Верховний Суд вказує, що якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків. Також, ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.

Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, оцінивши всі обставини у сукупності, Суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України).
До таких ризиків частина перша статті 177 КПК України відносить можливість обвинуваченого: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до пункту третього частини першої статті 176 КПК України до запобіжних заходів відноситься тримання під вартою.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (частина перша статті 183 КПК України).
Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
Так, відповідно до ст.12 КК України, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, за кваліфікуючими ознаками умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент його заподіяння, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років.
На думку Суду, ризики переховування обвинуваченого ОСОБА_5 від суду та незаконного впливу на свідків доведені стороною обвинувачення під час судового провадження.
Суд, вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме з метою уникнення від кримінальної відповідальності обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Частина перша статті 176 КПК України встановлює такі альтернативні триманню під вартою запобіжні заходи: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Разом з тим, згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.
Обвинувачений ОСОБА_5 має постійне місце мешкання за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , має міцні соціальні зв`язки, позитивно характеризується за місцем мешкання. Крім того, від потерпілого ОСОБА_6 надійшла заява, у якій останній повідомляє, що претензій матеріального та морального характеру до обвинуваченого не має, просить суд не застосовувати у відношенні останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Метою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання визначеним законодавством ризикам.
При постановлені ухвали, колегія суддів також бере до уваги ст.3 Конституції України, відповідно до якої, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2, 110, 131, 132, 177, 183, 314, 315, 369-372, 392- 395 КПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 залишити без задоволення.
Клопотання захисника ОСОБА_4 , що діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.
Обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 22.07.2022 року.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
-Знаходитись з 21:00 год., по 07:00 год., наступної доби за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
-Не відлучатися з населеного пункту за постійним місцем проживання без дозволу суду;
-Повідомляти суд про зміну свого місця проживання, прибувати до суду за кожною вимогою, утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками по справі;
Копію ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 невідкладно направити до відповідного органу Національної поліції України, для виконання.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 що працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Негайно звільнити з-під варти обвинуваченого ОСОБА_5 .
Визначити строк дії ухвали суду щодо обрання запобіжних заходів до 22.07.2022 року включно.
Ухвала суду щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Копію ухвали суду щодо обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та звільнення з-під варти обвинуваченого ОСОБА_5 невідкладно скерувати на адресу ДУ «Одеський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Суддя Київського районного
суду м. Одеси ОСОБА_1