Справа № 461/3153/22
Провадження № 1-кп/461/478/22
УХВАЛА
про обрання запобіжного заходу
16.09.2022 року місто Львів

Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Львові обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001182 від 02.07.2021 року про обвинувачення ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15- ч.5 ст.186, ч. 5 ст. 186 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15-ч. 5 ст. 186, ч.ч.4,5 ст. 186 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15-ч.2 ст. 186, ч. 4 ст. 186 КК України,

встановив:

у провадженні Галицького районного суду м. Львова знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001182 від 02.07.2021 про обвинувачення ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 186, ч. 5 ст. 186 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 186, ч. ч. 4, 5 ст. 186 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186, ч. 4 ст. 186 КК України.

Ухвалою Галицького районного суду від 29.06.2022 року призначено підготовче судове засідання щодо розгляду обвинувального акту.

Прокурором до суду подано клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту.

Подане клопотання мотивує тим, що оцінюючи дані про особу обвинуваченого та обставини вчинення інкримінованих останньому кримінальних правопорушень, їх кількість та тяжкість, сторона обвинувачення приходить до переконання в тому, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому є підстави для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, з огляду на наявність обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень та ризиків, які дають підстави вважати, що обвинувачений може: переховуватися від суду; знищити або сховати викрадене майно, а також знаряддя та засоби вчинення правопорушень, що має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків та інших обвинувачених у даному кримінальному провадженні, а також інших осіб, яким відомі обставини скоєння даних кримінальних правопорушень шляхом їх переконання та залякування, схиляння до зміни наданих ними показань з метою викривлення фактичних обставин, створення собі штучного алібі непричетності до вчинення інкримінованих злочинів та уникнення кримінальної відповідальності за вчинене; вчинити інші кримінальні правопорушення. З урахуванням викладених ризиків та даних про особу обвинуваченого, обставин вчинення кримінального правопорушення у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 , сторона обвинувачення вважає за необхідне клопотати про застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки заявлені ризики не зменшились, більш м`які запобіжні заходи не в силі запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений та його захисник, кожен окремо, в судовому засіданні клопотання заперечили, та просили суд обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Прокурор клопотання підтримав та заперечив стосовно доводів сторони захисту вказавши, що обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання обвинуваченому є неможливим, оскільки останній під час досудового розслідування перебував у розшуку.

Відповідно до частини 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, передбаченим у вказаній статті.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, що здійснюється на наступній стадії процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи.

Відповідно до клопотання, наявність обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом про прийняття заяви від ОСОБА_12 про вчинення злочину від 16.08.2021;

-протоколами допиту потерпілого ОСОБА_12 від 17.08.2021 та 19.11.2021;

-протоколом огляду місця події від 16.08.2021;

-протоколом огляду предметів від 23.09.2021;

-постановами про визнання речовим доказом від 23.09.2021;

-протоколом про прийняття заяви від ОСОБА_13 про вчинення злочину від 30.08.2021;

-протоколами допиту потерпілої ОСОБА_13 від 31.08.2021;

-протоколами огляду місця події від 30.08.2021;

-постановами про визнання речовим доказом від 31.08.2021;

-протоколом огляду предметів від 13.09.2021, 17.09.2021, 20.09.2021;

-постановами про визнання речовим доказом від 13.09.2021, 17.09.2021, 20.09.2021;

-протоколом прийняття заяви від ОСОБА_14 про вчинення злочину від 14.07.2021;

-протоколами допиту потерпілого ОСОБА_14 від 15.07.2021 та 18.04.2022;

-протоколом огляду місця події від 14.07.2021;

-протоколом предявлення особи для впізнання за фотознімками від 18.04.2022;

-протоколами НСРД відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 в порядку ст.ст. 260, 267, 269 КПК України, які долучені до матеріалів кримінального провадження;

-матеріалами проведення НСРД, які ще не розсекречені;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку.

Аналіз змісту наведених доказів надавався слідчим суддею під час вирішення питання про застосування запобіжних заходів до обвинуваченого та визнано достатнім для задоволення відповідних клопотань, чого учасники провадження під час розгляду клопотання не заперечили.

Враховуючи зазначене, ОСОБА_5 обвинувачується у закінченому замаху на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, у великих розмірах, організованою групою, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 - ч. 5 ст. 186, ч. 4, 5 ст. 186 КК України.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 23.03.2022 року щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з визначенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, серед яких носіння електронного засобу контролю.

В подальшому, ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 06.05.2022 року щодо підозрюваного ОСОБА_5 змінено раніше обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та застосовано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 28.02.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001182 продовжено до 6 місяців, тобто до 04.07.2022 року.

Строк тримання під домашнім арештом обвинуваченого ОСОБА_5 , який визначений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова закінчився 04.07.2022 року.

Суд враховує, що 24.02.2022 розпочалась військова агресія російської федерації проти України. У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05:30 24.02.2022 року строком на 30 діб, строк дії якого у подальшому неодноразово було продовжено.

Виходячи з наведеного, суд вважає за можливе використати всі наявні документи і матеріали, а також дані щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, та зважити на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, суд приходить до висновку про наявність даних, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень. Суд враховує, що у разі визнання винуватим, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі від восьми до тринадцяти років; вік та стан здоров`я обвинуваченого дозволяють застосування до нього запропонований запобіжний захід.

Наведені обставини свідчить про достатньо високу ймовірність того, що підозрюваний може:

-переховуватися від суду;

-знищити або сховати викрадене майно, а також знаряддя та засоби вчинення правопорушень, що має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

-незаконно впливати на потерпілих, свідків та інших обвинувачених у даному кримінальному провадженні, а також інших осіб, яким відомі обставини скоєння даних кримінальних правопорушень шляхом їх переконання та залякування, схиляння до зміни наданих ними показань з метою викривлення фактичних обставин, створення собі штучного алібі непричетності до вчинення інкримінованих злочинів та уникнення кримінальної відповідальності за вчинене;

-вчинити інші кримінальні правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Характер інкримінованого особі правопорушення, санкція статті за якою кваліфіковано дії обвинуваченого, дані про його соціальні зв`язки вказують на ризик переховування від суду.

Так, оцінюючи ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, суд враховує положення ст. ст. 23, 94 КПК України, згідно яких суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а жоден доказ не має наперед встановленої сили. Отже, виходячи зі стадії даного кримінального провадження, має місце реальний ризик, впливу на свідків, які станом на момент розгляду даного клопотання не допитані судом.

Суд зазначає, що судовий розгляд не розпочався, ризики, які стали підставою для обрання запобіжного заходу на даний момент продовжують існувати, оскільки з урахуванням особи обвинуваченого, тяжкості покарання, яке загрожує обвинуваченому, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, в сукупності з іншими обставинами кримінального провадження, в тому числі з огляду на високу вірогідність переховування від суду, підтверджує наведені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суд також враховує, що згідно з вимогами пунктів 3 і 4 статті п`ятої Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, оцінюючи доводи сторони захисту щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу до обвинуваченого, суд погоджується з доводами прокурора про те, що перебування обвинуваченого у розшуку під час досудового розслідування вказує на неможливість застосування до обвинуваченого запобіжного заходу запропонованого стороною захисту.

Таким чином, зважаючи на те, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленого йому обвинувачення, може забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, суд приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст.ст.176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 315 КПК України, -

постановив:

Клопотання прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під домашнім арештом із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме:

- не залишати місце постійного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду в нічний період часу з 23.00 год. по 06.00 год. щоденно;

- прибувати до суду за першим викликом;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому його обов`язки та наслідки їх невиконання.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Строк дії ухвали до 15 листопада 2022 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1