Справа № 752/4669/22
Провадження №: 1-кс/752/1468/22
У Х В А Л А
Іменем України
04.05.2022 м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного у кримінальному провадженні №0000211 від 16.03.2021 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 297, ч. 1 ст. 358 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Голосіївського району м. Києва надійшло вказане клопотання. З урахуванням обставин кримінального провадження та мотивів, наведених у клопотанні, слідчий за погодженням із прокурором просив слідчого суддю продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) днів з визначенням альтернативи застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480 гривень.
В обґрунтування необхідності продовження тримання підозрюваного під вартою сторона обвинувачення зазначає, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуальним керівництвом Київської міської прокуратури проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000211 від 16.03.2021, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України, та за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 297, ч. 1 ст. 358 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені досудовим розслідуванням особи, матеріали відносно яких виділено в окреме провадження, з метою реалізації свого злочинного умислу щодо шахрайського заволодіння об`єктом нерухомого майна - квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності громаді міста Києва і перебувала з 1976 року у користуванні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також з метою приховування обставин, які можуть викрити факт вчинення ними вказаного злочину, вчинили дії щодо шахрайського заволодіння даною квартирою, отримавши доступ до помешкання у невстановлених спосіб, стали утримувати тіло померлого в зазначеній квартирі з метою подальшого викрадення, протиправного знищення тіла та, відповідно, приховування як такого факту смерті ОСОБА_6 .
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисних дій, які виразились у нарузі над тілом (останками) померлого та незаконному заволодінні тілом (останками) померлого, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України.
Поряд із зазначеним, ОСОБА_4 з метою забезпечення виконавця злочину засобами вчинення злочину, а саме підробленим свідоцтвом про смерть на ім`я ОСОБА_6 , яке має забезпечити безперешкодне перевезення тіла померлого ОСОБА_6 з квартири до місця призначення, вступив у злочинну змову з невстановленою досудовим розслідуванням особою. У невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 12.07.2021, та у невстановленому досудовим розслідуванням місці ОСОБА_4 отримав від невстановленої досудовим розслідуванням особи, підроблене свідоцтво про смерть на ім`я ОСОБА_6 , серії НОМЕР_1 , відповідно до якого ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , згідно актового запису №14065 від 05.07.2021та яке фактично не видавалось Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Київ).
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у збуті завідомо підробленого офіційного документа, який видається установою, що має право видавати такі документи і надає права, з метою використання його іншою особою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
15.07.2021 за вказаними фактами скоєння кримінальних правопорушень повідомлено про підозру та 05.01.2022 про зміну раніше повідомленої підозри:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Глибоке Бориспільського району Київської області, українцю, громадянину України, який має повну вищу освіту, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , має право на зайняття адвокатською діяльністю (свідоцтво № 4162/10, видане 20.05.2010 Київською обласною КДКА), відносно якого у кримінальному провадженні №0000945 обвинувальний акт скеровано 11.02.2021 до Печерського районного суду міста Києва за ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.
15.07.2021 о 00:17 ОСОБА_4 затримано на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України.
16.07.2021 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, тобто до 12.09.2021.
05.01.2022 відповідно до вимог ст. 290 КПК України підозрюваному ОСОБА_4 та його захиснику надано доступ до матеріалів досудового розслідування.
Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 03.03.2022 ОСОБА_7 строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 продовжено до 08.05.2022.
На даний час ознайомлення стороною захисту з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України триває. Передача обвинувального акту до суду є неможливою без надання доступу захисту до матеріалів досудового розслідування.
Строк дії обраного підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 08.05.2022, однак завершити ознайомлення захисту з матеріалами досудового розслідування, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, скерувати його до суду та у визначений ст. 314 КПК України строк провести підготовче судове засідання неможливо.
Так, з моменту початку військової агресії російської федерації проти України до цього часу захисники підозрюваних не перебувають у місті Києві. Підозрюваний ОСОБА_4 під час надання йому матеріалів кримінального провадження для ознайомлення в умовах слідчого ізолятора тричі відмовлявся від ознайомлення, посилаючись на погане самопочуття. Вказані обставини перешкоджають закінченню досудового розслідування до припинення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, і обґрунтуванням продовження строку запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 є запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Розгляд вказаного клопотання здійснювався слідчим суддею в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва за відсутності сторін кримінального провадження.
Тлумачення Листа ВС № 1/0/2 2022 від 03.03. 2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» дає підстави стверджувати, що запровадження воєнного стану одночасно із проявами збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, є ризиками, які, в разі будь-яких непередбачуваних дій на території України, можуть привести до загрози життю і здоров`ю осіб, які беруть участь в розгляді вказаного питання в приміщенні суду.
На час розгляду клопотання підозрюваний утримується в Київському СІЗО.
За усним повідомленням Київського СІЗО на час розгляду клопотання не може бути забезпечений зв`язок у режимі відеоконференції.
Враховуючи те, що на теперішній час в Україні після запровадження воєнного стану ведуться воєнні дії, під час яких наносяться ракетні, бомбові та артилерійські удари по воєнних та цивільних об`єктах, відбувається окупація частини території України, знищуються населенні пункти та гинуть люди, зокрема й цивільні, мільйони осіб залишили місця постійного проживання та виїхали з території України, безпосередньо в місті Києві постійно оголошуються повітряні тривоги, запроваджена щоденна комендантська година, пересування містом суттєво обмежено численними блок-постами, слідчий суддя вважає об`єктивно неможливим здійснення конвоювання підозрюваного ОСОБА_4 до приміщення суду
Про розгляд зазначеного клопотання учасники повідомлялись заздалегідь в телефонному режимі, заперечень щодо запропонованої процедури розгляду клопотання від сторін не надходило та, на думку захисника, було б доречним, оскільки остання, з її слів, перебуває за межами м. Київ.
Однак у подальшому, в запереченнях, які надійшли на електронну адресу суду захисник просила проводити судове засідання в режимі відеоконференції про що необхідно зазначити наступне.
У зв`язку з військовою агресією росії проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, із 05:30 год. 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.
Слід урахувати, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в країні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності, її територіальній цілісності. Воєнний стан передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Вирішуючи в судовому засіданні питання можливості розгляду клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без підозрюваного та його захисника, суд ураховує вже наведену обставину щодо запровадження військового стану, а також те, що положення КПК України не передбачають окремих процесуальних положень щодо здійснення судочинства в умовах військового стану, окрім статті 615 КПК України. Однак, на думку суду, визначені статтею 615 КПК України умови стосуються лише неможливості вирішення питання щодо запобіжного заходу судом узагалі.
Тож, аналізуючи положення КПК України, зокрема положення, якими визначено порядок розгляду питання щодо обрання та продовження застосування запобіжних заходів, так і загальних засад кримінального провадження, суд виходить з того, що дотримання процесуальних вимог є звісно обов`язковим. Однак процедура їх застосування стосується лише мирного часу, коли всі держані установи та інституції працюють в загальному режимі, та немає загрози життю та здоров`ю людей, тобто відсутності на території України особливого правового режиму.
При цьому, за наявної у слідчого судді інформації, технічна можливість для проведення судового засідання в режимі відеоконференції наразі обмежена, що обумовлено, зокрема, але не виключно, недостатньою швидкістю інтернет-трафіка.
Захисник скерувала на адресу суду письмові заперечення проти клопотання слідчого про продовження строку тримання підозрюваного під вартою. Позиція сторони захисту проти винесеного клопотання слідчим суддею з`ясовано, а тому слідчий суддя вважає, що за даних обставин розгляд клопотання за відсутності сторін не призведе до обмеження їх процесуальних прав.
Так, 4 травня 2022 року на електронну адресу суду надійшли письмові заперечення захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_8 , якими захисник просить відмовити в задоволенні клопотання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою.
Адвокат зазначає, що сторона обвинувачення порушила строки подання клопотання про продовження строків тримання під вартою, які встановлені ч. 1 ст. 199 КПК України, оскільки попередня ухвала слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва містить описку, що полягає в помилковій даті визначення граничного строку тримання підозрюваного під вартою. Тобто, сторона захисту вважає, що фактично строк дії попередньої ухвали закінчився 03.05.2022 року, а не 08.05.2022 року, як визначено в ухвалі, і, як наслідок, сторона обвинувачення мала подати дане клопотання у строк до 28.04.2022 року.
Крім того, адвокат вважає що Голосіївський районний суд м. Києва не є повноважним судом для розгляду вказаного клопотання, так як до цього судовий контроль за провадженням № 0000211 від 16.03.2021 здійснювали слідчі судді Шевченківського районного суду м. Києва.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, приходить до наступного.
Так, слідчим суддею встановлено, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуальним керівництвом Київської міської прокуратури проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000211 від 16.03.2021, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України, та за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 297, ч. 1 ст. 358 КК України.
01.03.2022 заступник начальника слідчого управління ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 , розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000211 від 16.03.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297, ч. 1 ст. 358 КК України, виніс постанову про зміну групи слідчих, відповідно до змісту якої старшим слідчої групи визначено слідчого управління ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 . Територію проведення досудового розслідування визначено за адресою м. Київ, вул. Антоновича 114, тобто на території Голосіївського району міста Києва.
Тому розгляд вказаного клопотання слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва відповідає приписам п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України.
15.07.2021 за фактами скоєння кримінальних правопорушень повідомлено про підозру та 05.01.2022 про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Глибоке Бориспільського району Київської області, українцю, громадянину України, який має повну вищу освіту, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , має право на зайняття адвокатською діяльністю (свідоцтво № 4162/10, видане 20.05.2010 Київською обласною КДКА), відносно якого у кримінальному провадженні №0000945 обвинувальний акт скеровано 11.02.2021 до Печерського районного суду міста Києва за ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.
ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, які інкримінуються йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінальних правопорушень, про які повідомлено підозрюваному.
Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
При цьому слідчий суддя зауважує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні в ході судового розгляду кримінального провадження відносно ОСОБА_4 , що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року) суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Крім того, обставини оголошеної підозри досліджувались у попередніх судових засіданнях, зокрема під час застосування запобіжного заходу до підозрюваного та продовження строку дії запобіжного заходу, тобто обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.
Водночас, клопотанням, долученими до нього матеріалами обґрунтовано та доведено наявність ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та під час проведення досудового розслідування не зменшились та продовжують бути реальними, а тому мають бути враховані слідчим суддею при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Докладніше, з приводу наведених слідчим ризиків на даному етапі досудового розслідування.
Підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого цинічного злочину групою осіб, з корисливою метою, покарання за який передбачає позбавлення волі на строк до 7 років. Розуміючи санкцію статті, яка передбачена за вчинення вказаного злочину, та наявність іншого кримінального провадження, у якому відносно ОСОБА_4 направлено обвинувальний акт до суду за обвинуваченням останнього у вчиненні особливо тяжкого корисливого злочину, підозрюваний може чинити спробу переховуватись від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Під час розслідування встановлено ризик можливого незаконного впливу підозрюваним ОСОБА_4 на свідків у кримінальному провадженні, тобто перебуваючи на волі, він може незаконно впливати свідків, враховуючи те, що останній вчинив злочин групою осіб, нехтуючи нормами суспільної моралі. Перебування підозрюваного на волі може призвести до впливу на вказаних осіб для дачі ними показів, які можуть суперечити вже отриманим на даний час відомостям, а також може призвести до перешкоджанню кримінальному провадженню шляхом приховування наявної інформації, відомостей, речей чи документів, що можуть бути використані як доказ у даному провадження, а також приховування інформації щодо інших осіб, що причетні до вчинення даного злочину, або інформації, яка може бути використана як доказ причетності ОСОБА_4 до вчинення інших злочинів.
Так, відносно ОСОБА_4 направлено обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000945 від 16.03.2020 до Печерського районного суду за обвинуваченням останнього у вчиненні групою осіб особливо тяжкого, корисливого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, що свідчить про системний характер злочинної діяльності, чим підтверджується ризик того, що останній може вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Поряд із наведеними у клопотанні ризиками, які є достатньо вірогідними, логічними та доведеними матеріалами кримінального провадження, необхідно зазначити і ті, які виникли під час дії воєнного стану на території України.
В умовах найкризовішої ситуації в Україні, завданням, передбаченим ст. 2 КПК України, яке покладається на органи державної влади України, органи досудового розслідування, прокуратури та суду, є забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування і судового розгляду, що передбачає собою дотримання процесуальних строків і прийняття відповідних процесуальних рішень у разі їх закінчення.
Водночас, тлумачення Листа ВС № 1/0/2 2022 від 03.03. 2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» дає підстави стверджувати, що запровадження воєнного стану одночасно із проявами збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, також по суті є ризиками, які у разі будь-яких непередбачуваних дії на території України, під час яких контроль органів досудового розслідування чи процесуального керівництва може бути зменшений, і, як наслідок, вказані обставини будуть сприяти підозрюваному у спробах ухилитись від суду та/або прокуратури, а тому мають бути враховані під час при вирішенні питання про застосування запобіжних заходів.
Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
З приводу посилання адвоката на обставину того, що начебто попередня ухвала слідчого судді містить описку у визначенні кінцевого строку утримання підозрюваного під вартою, зокрема, як вказує адвокат, в ухвалі Голосіївського районного суду м. Києва від 03.03.2022 року граничний строк тримання підозрюваного мав бути визначений до 03.05.2022 року, а не як зазначено до 08.05.2022 року включно, то з цього приводу слід зазначити наступне.
Сторона захисту з моменту винесення ухвали слідчого судді не скористалась своїм правом на апеляційне оскарження згаданого судового рішення, не звернулась до слідчого судді ОСОБА_7 із заявою про виправлення описки в ухвалі від 03.03.2022. Станом на момент розгляду вказаного клопотання в порядку ст. 400 КПК України ухвала слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03.03.2022 є обов`язковою для її виконання, із спливом строку на апеляційне оскарження остання вважається такою, що набрала законної сили, а тому враховується слідчим суддею в даному судовому засіданні відповідно до змісту, викладеного в останній, та наявній у матеріалах справи.
Посилання захисника та не, що останньою було 03.05.2022 року подано заяву про виправлення ймовірної описки в ухвалі слідчого судді від 03.03.2022 року, на наступний день після подання клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оцінюється слідчим суддею критично і може бути розцінено як зловживання процесуальними правами.
Отже, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а відтак і наявність підстав для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.
З огляду на наведені обставини підозри, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, в разі визнання його винним, слідчий суддя не вбачає беззаперечних та обґрунтованих підстав для застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, який би запобіг встановленим ризикам, а також вважає, що застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Таким чином, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 вказаних кримінальних правопорушень, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшились, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити та продовжити строки тримання під вартою підозрюваному в межах строку досудового розслідування, а розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03 березня 2022 року, 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480,00 грн., підлягає залишенню без змін.
Така позиція слідчого судді відповідає вимогам КПК України та не є вирішенням слідчим суддею тих питань, які повинні вирішуватись судом під час судового розгляду кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 2, 8, 177, 178, 181, 182, 183, 194, 369-372, 532 КПК України,

УХВАЛИВ:
1. Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного у кримінальному провадженні №0000211 від 16.03.2021 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 297, ч. 1 ст. 358 КК України задовольнити.
2. Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів до 02 липня 2022 року включно.
3. Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами:
Отримувач коштів ТУ ДСАУ в м. Києві
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059
МФО 820172
Банк отримувача Державна казначейська служба України м. Києва
Рахунок отримувача UA1012089
Призначення платежу застава за … (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, внесені....(П.І.Б. особи, що вносить заставу).
4. Підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
5. На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:
прибувати до слідчого та/або прокурора, суду, із встановленою періодичністю;
повідомляти слідчого та/або прокурора про зміну свого місця проживання;
не відлучатись із населеного пункту, в якому проживає без дозволу слідчого та/або прокурора;
здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити строк дії покладених на підозрюваного ухвалою слідчого судді обов`язків - 60 днів з моменту внесення підозрюваним, заставодавцем застави у розмірі, визначеному слідчим суддею.
6. Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій особі місця попереднього утримування.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа місця попереднього утримування негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти та повідомити письмово слідчого та/або прокурора, а також слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
7. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
8. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.
9. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
10. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.
Слідчий суддя ОСОБА_1