Справа № 177/459/22
Провадження № 1-і/177/23/22
У Х В А Л А
Іменем України
24.05.2022 року м. Кривий Ріг

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого,
адвоката ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання начальника Нижньосірогозького відділу Генічеської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000144 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, про продовження строку тримання під вартою,
в с т а н о в и в:
Нижньосірогозьким районним судом Херсонської області здійснювався розгляд кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000144 від 22.09.2021, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, строком на 30 діб, який продовжено згідно з Указом Президента України від 22.05.2022 № 341/2022.
Розпорядженням Верховного Суду «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» від 06.03.2022 № 1/0/9-22, відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ. Зокрема, підсудність судових справ Нижньосірогозького районного суду Херсонської області визначено за Криворізьким районним судом Дніпропетровської області. Від начальника Нижньосірогозького відділу Генічеської окружної прокуратури ОСОБА_3 надійшло клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , строком на 60 днів. Указане клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у останнього відсутні міцні соціальні зв`язки, законне стабільне джерело доходів.
Строк тримання обвинуваченого під вартою спливає 26 травня 2022 року, у той же час, з об`єктивних причин, розгляд справи триває та не буде завершено до його спливу, свідки у кримінальному провадженні не допитані. Вищевказані обставини у своїй сукупності свідчить про наявність обґрунтованих ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 . На даний час указані ризики не зменшилися та продовжують існувати, тому підстави для скасування або зміни застосованого запобіжного заходу на більш м`який ОСОБА_4 , відсутні.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримала та просила задовольнити з підстав наведених у ньому.
Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час. Вказував, що має постійне місце проживання, сім`ю, яку прагне підтримувати та забезпечувати. Наміру впливати на потерпілу, свідків, переховуватися від суду у нього немає, зобовязується зявлятися до суду невідкладно.

Враховуючи невідкладність вирішення клопотання щодо запобіжного заходу, судом надано доручення про залучення захисника на окрему процесуальну дію.

Захисник ОСОБА_5 , який здійснював захист ОСОБА_4 за дорученням Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Дніпропетровській області, просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, указуючи на необґрунтованість ризиків.

Прокурор заперечував щодо зміни запобіжного заходу на більш м`який та наполягав на продовженні строку тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою.
Заслухавши учасників судового провадження, розглянувши клопотання, суд дійшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що в провадженні Нижньосірогозького районного суду Херсонської області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000144 від 22.09.2021, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. В рамках даного кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , 24.09.2021 слідчим суддею Іванівського районного суду Херсонської області, обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який неодноразово продовжувався, востаннє ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 28.03.2022 строком на 60 днів, тобто до 26.05.2022 року включно, що підтверджено копією відповідної ухвали.
Згідно з ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п.1-5 ч.1 цієї статті.
Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
При вирішенні питання про доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою, суд своїм рішенням має забезпечити не лише права обвинувачених, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
За змістом ст. 199 КПК України, підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
Вирішуючи клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 та можливості зміни такого запобіжного заходу на більш м`який, суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину проти життя особи, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, санкція якого передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років.
Як слідує з вищевказаних ухвал про застосування та продовження строку тримання під вартою, судом встановлювалося, що обвинувачений міцних соціальних зв`язків не має, не працевлаштований та не має джерела доходів, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних тяжких корисливих злочинів.
Матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_4 станом на дату розгляду вказаного клопотання на адресу Криворізького районного суду Дніпропетровської області не надійшли, однак всі вище вказані обставини вже були предметом дослідження, як Іванівським районним судом Херсонської області, так і Нижньосірогозьким районним судом Херсонської області та Херсонським апеляційним судом, які встановлювали факт продовження існування та не зменшення ризиків, що стали підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою.
Вирішуючи вищевказане клопотання прокурора, суд, виходячи зі змісту ст. 199 КПК України, встановлює чи раніше заявлені ризики не зменшилися, чи не з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
Розглянувши вищевказане клопотання прокурора, враховуючи доводи сторін кримінального провадження, суд приходить до висновку, що враховуючи тяжкість інкримінованого ОСОБА_4 злочину, його особи, вважає, що ризик переховування від суду з метою уникнення відповідальності, у разі доведення його винуватості у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення не зменшився та продовжує існувати. Окрім того, розгляд кримінального провадження триває, з урахуванням відкриття матеріалів стороні захисту, проживання обвинуваченого в одному населеному пункті з потерпілою та свідками, те, що останні не в повному обсязі допитані під час судового провадження, суд приходить до висновку про продовження існування та не зменшення ризиків можливого впливу на свідків, потерпілу та можливості вчинення іншого кримінального правопорушення.
Більш того, суд звертає увагу на існуючу обстановку в Україні, зокрема, що 24.02.2022 відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб, який продовжено Указом Президента України від 22.05.2022 № 341/2022.
У ряді регіонів України тривають бойові дії, на день розгляду вказаного клопотання ситуація в Україні є напруженою, військова агресія проти України суттєво обмежує можливість виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях (у тому числі в Херсонській області), зокрема контролю за дотриманням умов домашнього арешту, та погіршує криміногенну обстановку.
Вказане підвищує як ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, такі і ризик можливого ухилення від явки до суду обвинуваченого у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, що перешкоджатиме розгляду справи в розумний строк та виконання завдань, визначених ст. 2 КПК України.
З урахуванням викладеного, зважаючи на те, що ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати, а в певній мірі, враховуючи існуючу ситуацію в країні, зумовлену воєнним станом, навіть збільшилися, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, суд дійшов висновку, що застосований до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості інкримінованого йому злочину, а також його особі, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу, тому вважає виправданою необхідність продовження строку тримання обвинуваченого під вартою ще на 60 днів, оскільки, на переконання суду, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, не зможе в повній мірі запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду даного кримінального провадження.
З вищевказаних підстав, не підлягає задоволенню клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на більш м`який.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 199, 331, 392 КПК України, суд,-
п о с т а н о в и в:
Клопотання начальника Нижньосірогозького відділу Генічеської окружної прокуратури ОСОБА_3 , задовольнити.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів до 22 липня 2022 року включно.
У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, - відмовити.
Копію ухвали направити прокурору, захиснику, ДУ «Північна виправна колонія № 90» для відома та виконання та для вручення обвинуваченому.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Подання апеляційної скарги на ухвалу про продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення копії ухвали, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1