Справа № 640/3252/19
н/п 1-кс/953/2298/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" липня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського суду в м. Харкові клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000009 від 28.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який представляє інтереси власника майна ОСОБА_4 , в якому він просить скасувати арешт майна ОСОБА_4 - платіжних карток АТ КБ «ПРИВАТБАНК» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , накладений ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.03.2019.

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що в подальшому арешті цього майна відпала потреба, так як кримінальне провадження № 0000009 від 28.01.2019 в даний час вже закрито.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, але надав заяву з проханням розглянути клопотання про скасування арешту у його відсутність.

Прокурор Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 в судове засідання також не з`явився, надав слідчому судді заяву, у якій проти скасування арешту банківських рахунків ОСОБА_4 не заперечував, так як кримінальне провадження вже закрито.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив наступне.

Слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000009, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.01.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження службові особи ТОВ «Хартленд Трейд» (), ТОВ «Теславелд» (), ПП «Леві Плюс» (), ПП «Зварком-17» () та інші невстановлені особи в період 2018 року, шляхом використання реквізитів вищевказаних СГД, незаконно сформували податкову вигоду з податку на додану вартість підприємствам реального сектору економіки, тим самим вчинили пособництво в умисному ухиленні від сплати податку на додану вартість в сумі 4 704 545, 84 грн., тобто в особливо великих розмірах.

В ході проведення оперативних заходів з протидії вчинення кримінальних правопорушень було встановлено групу осіб, з числа ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які причетні до протиправної діяльності з умисного ухилення від сплати податків.

Крім того, згідно з матеріалами ОУ ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснює бухгалтерське супроводження та має вплив на фінансово-господарську діяльність наступних підприємств: ТОВ «Платон 888» (), ФОП ОСОБА_6 (код НОМЕР_3 ), ТОВ «Хартленд Трейд» (), ТОВ «Теславелд» (), ПП «Зварювальні Технології-3000» (), ПП «Леві Плюс» (), ТОВ «Мегаопт» (), ТОВ «Агда Корпорейшн» (), ПП «Біпа Плюс» (), ТОВ «Енжел Провокейшн» (), ПП «Будсервіс ТС» (), ФОП ОСОБА_9 (код НОМЕР_4 ), ФОП ОСОБА_10 (код НОМЕР_5 ), ФОП ОСОБА_11 (код НОМЕР_6 ), ФОП ОСОБА_12 (код НОМЕР_7 ), ФОП ОСОБА_13 (код НОМЕР_8 ), ПП «Зварком-17» (), ФОП ОСОБА_14 (код НОМЕР_9 ; ТОВ «Тіамеро-ІД» (), ТОВ «Бі-Кар» (), ФОП ОСОБА_15 (код НОМЕР_10 ).

04.03.2019 р. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.02.2019 р. було проведено обшуки в квартирах, які розташовані за адресою АДРЕСА_1 , в яких мешкає ОСОБА_4 , де було виявлено майно останньої, зокрема і платіжні карти АТ КБ «ПРИВАТБАНК» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 .

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14.03.2019 накладено арешт на майно ОСОБА_4 , зокрема і на платіжні карти АТ КБ «ПРИВАТБАНК» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2

Крім того, місцем зберігання вказаних платіжних карток визначено СУ ФР ГУДФС у Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Богдана Хмельницького, 17.

Також слідчим суддею встановлено, що згідно постанови слідчого СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області від 30.10.2020 р. кримінальне провадження № № 0000009 від 28.01.2019 було закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду у справі № 727/2878/19, що викладена в постанові від 30.06.2020 р. у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Київського районного суду м. Харкова від 14.03.2019, при арешті майна, слідчий суддя виходив з того, що вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).

Під час судового розгляду клопотання про скасування арешту майна встановлено, що арешт майна платіжних карток, був накладений обґрунтовано, однак, він позбавляє власника ОСОБА_4 права на володіння, користування та розпорядження належним їй майном, а тому необхідність у продовженні арешту відпала, оскільки за повідомленням сторони обвинувачення кримінальне провадження вже закрито.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Враховуючи викладене, стороною кримінального провадження, за клопотанням якої накладено арешт не доведено підстав для продовження дії заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000009 від 28.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт майна ОСОБА_4 , накладений згідно ухвали Київського районного суду м. Харкова від 14.03.2019, а саме: платіжних карток АТ КБ «ПРИВАТБАНК» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 .

Зобов`язати прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_16 або інших уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури у кримінальному провадженні № 0000009 від 28.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, негайно повернути ОСОБА_4 платіжні картки АТ КБ «ПРИВАТБАНК» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , що були вилучені 04.03.2019 під час проведення обшуку в квартирах, які розташовані за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1