У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 червня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , ознайомившись з матеріалами клопотання адвоката ОСОБА_2 у кримінальному провадженні за №0000288 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, про скасування арешту майна,-
ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням, в якому просить скасувати арешт на майно, а саме: автомобіль «Mercedes Benz» С200, реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_2 накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 від 18.11.2021 р. у справі №308/15321/21 (провадження №1-кс/308/5067/21).

Ознайомившись із вказаним клопотанням слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно змісту ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Із аналізу вказаної норми вбачається,що із клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Крім того, з аналізу ст. ст.171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту має бути зазначено наступне: перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.
Як вбачається із клопотання про скасування арешту майна, таке через систему «Електронний суд» подав та підписав його адвокат ОСОБА_2 зазначивши, що діє як представник ОСОБА_3 .
Положеннями частини 4 ст.64-2 КПК України передбачено, що представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути:
особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником;
керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.
Згідно пункту 1 ч.5 ст.64-2 КПК України повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.
Згідно ст.50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:
1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;
2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Встановлення будь-яких додаткових вимог, крім пред`явлення захисником документа, що посвідчує його особу, або умов для підтвердження повноважень захисника чи для його залучення до участі в кримінальному провадженні не допускається.
Частинами 3, 4 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом. Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.
До матеріалів клопотання ОСОБА_2 , було долучено документ, названий «Ордер про надання правничої (правової) допомоги».
Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 14 лютого 2020 року № 29 із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 17 листопада 2020 року № 118, встановлено єдині для всіх адвокатів України, адвокатських об`єднань/адвокатських бюро правила виготовлення, оформлення, зберігання, обліку ордерів.
Згідно пункту 2 Положення ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України.
В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (пункт 2 Положення).
Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.
Відповідно до пункту 5 Положення ордер, встановленої форми, є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених статтею 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи (пункт 6 Положення).
Ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта (пункт 11 Положення).
Пунктом 12 Положення передбачені реквізити, які повинен містити ордер.
У той же час, тільки належним чином оформлений ордер на надання правової допомоги є належною та достатньою підставою для посвідчення повноваження адвоката на надання правової допомоги.
Адвокат ОСОБА_2 долучив до клопотання ордер від 02.06.2022 року, який не відповідає встановленій формі, не згенерований у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» та не містить усіх реквізитів, передбачених Пунктом 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги.
У зв`язку із наведеним вказаний ордер не є документом, який підтверджує повноваження ОСОБА_2 на представництво інтересів ОСОБА_3 , зокрема, що він наділений правом звертатися до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна в інтересах ОСОБА_3 .
Крім цього, до матеріалів клопотання не долучено ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області на підставі якої було накладено арешт на майно, який заявник просить скасувати. Вказане позбавляє можливості встановити підстави застосування арешту майна у кримінальному провадженні, визначити перелік майна, на яке накладено арешт, а також надати правову оцінку обґрунтованості його застосування та/або наявності (відсутності) потреби в його подальшому застосуванні.
Заявником до клопотання не надано жодних доказів на обґрунтування викладених у клопотанні обставин.
Відповідно ч.1 ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Беручи до уваги вищезазначене, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання про скасування арешту майна повернути особі яка його подала.
З наведених міркувань та керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 369 - 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 у кримінальному провадженні за №0000288 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, про скасування арешту майна, повернути особі, яка його подала.
Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1