гСправа № 358/559/22 Провадження № 1-кс/358/207/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2022 року м. Богуслав

Слідчий суддя Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні заяву начальника Миронівського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про відвід судді Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000279 від 21.02.2022 року за фактом здійснення суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшла заява начальника Миронівського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про відвід судді Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження №0000279 від 21.02.2022 за фактом здійснення суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

В судовому засіданні прокурор пояснив, що 15.07.2022 Миронівським відділом Обухівської окружної прокуратури до Богуславського районного суду скероване клопотання про примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до закладу з наданням психіатричної допомоги із посиленим наглядом у відношенні ОСОБА_5 та 20.07.2022 проведено підготовче судове засідання, після чого відносно останнього обрано запобіжний захід у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку на строк 60 діб тобто до 18.09.2022. Разом з цим, 09.09.2022 до Богуславського районного суду скеровано клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку відносно ОСОБА_5 .

Станом на 12.09.2022 суддею ОСОБА_4 дату розгляду зазначеного клопотання не визначено, а також стало відомо, що суддя ОСОБА_4 перебуває на амбулаторному лікуванні.

Такі дії судді ОСОБА_4 є очевидним проявом його упередженості та є обставиною, яка виключає можливість його участі у розгляді кримінального провадження №0000279 від 21.02.2022.

В судове засідання захисник - адвокат ОСОБА_6 , якій діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 не з`явився , але надав заяву у якій просив заяву про відвід розглядати без його участі, не заперечував проти задоволення заяви про відвід.

В судове засідання потерпілий ОСОБА_7 не з`явився, про час та місце розгляду був повідомлений належним чином.

Слідчим суддею з урахуванням положень ст. 81 КПК України визнано можливим проводити розгляд заяви за відсутності захисника обвинуваченого, потерпілого та судді ОСОБА_4 , який на даний час перебуває на лікарняному.

Слідчий суддя, розглянув підстави заяви про відвід, приходить до наступного.

Статтею 75 КПК України встановлений перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Серед таких підстав законодавець зазначає, зокрема, наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Згідно п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01 листопада 1950 року, ратифікованою Україною 17 липня 1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 43 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

В рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року констатовано, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. (рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 і 30, Series A, no. 255, і рішення «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000XII).

Також, у справі „Pullar v. United Kingdom" ЄСПЛ вказав, що судова практика передбачає два критерії для встановлення безсторонності суду в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції. По-перше, потрібно встановити, що суд був суб`єктивно безсторонній, тобто жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість. Особиста безсторонність презюмується доти, доки не буде доведено інше. По-друге, суд повинен бути об`єктивно безсторонній, тобто передбачається існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього".

У судовому засіданні встановлено, що 19.07.2022 в провадження судді Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_4 надійшло клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні №0000279, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 лютого 2022 року за фактом здійснення суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

20.07.2022 по справі суддею ОСОБА_4 було проведено підготовче судове засідання та до обвинуваченого ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у вигляді поміщення до закладу з наданням психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку до 18 вересня 2022 включно.

Відповідно до довідки помічника судді ОСОБА_8 від 13.09.2022, відповідно до електронного листка непрацездатності №5759095-1, сформованого КНП Богуславської міської ради Богуславська центральна лікарня, суддя Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_4 перебуває на листку непрацездатності з 13.09.2022.

Згідно ст.15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до п.2.1 Бангалорських принципів поведінки судді, при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Аналізуючи підстави для відводу судді ОСОБА_4 , який заявлений прокурором ОСОБА_9 , слідчий суддя не вбачає наявність підтверджених та переконливих фактів, які б викликали обґрунтований сумнів в неупередженості судді при розгляді кримінального провадження.

Посилання прокурора на те, що головуючий по справі ОСОБА_10 станом на 12.09.2022 не визначив дату розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу тому є очевидно упередженність судді , слідчий суддя не вважає обгрунтованими, оскільки як встановлено в судовому засіданні суддя ОСОБА_4 офіційно знаходиться на лікарняному.

З урахуванням практики ЄСПЛ є два випадки, у яких може постати питання щодо недостатньої безсторонності суду (Купріану проти Кіпру [ВП], § 121): перший - функціонального характеру, стосується, наприклад, виконання однією особою різних функцій в межах судового провадження, або ієрархічні чи інші зв`язки між цією та іншою особою в межах того ж провадження; другий - має особистий характер і є наслідком поведінки судді у даній справі.

Виходячи із положень ч.1 ст. 94 КПК України, якою визначено, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, слідчий суддя приходить до висновку, що доводи заяви про відвід не містять підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу судді ОСОБА_4 , які передбачені ст. 75 ч.1 п.4 КПК України, тому заявлений відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 75-76, 80-82, 369-372 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви начальника Миронівського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про відвід судді Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження №0000279 від 21.02.2022 року за фактом здійснення суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1