Справа № 369/9477/22
Провадження № 1-кс/369/1637/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2022 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 28.09.2022 року №0001485, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.309 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотання про арешт тимчасово вилученого 28.09.2022 року паперового згортку з речовиною рослинного походження зеленого кольору.

Обґрунтування клопотання

Клопотання мотивоване тим, що 28.09.2022 до ВП №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшов рапорт про те, що 28.09.2022 року в ході проведення оперативно-розшукових заходів за дорученням органу дізнання по кримінальному провадженні, було встановлено, що гр. ОСОБА_4 , у своєму помешканні, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , зберігає наркотичні засоби.

В подальшому, 28.09.2022 року в період з 16 години 15 хвилин до 16 години 53 хвилини у квартирі, за вказаною адресою було проведено огляд місця події, в ході якого у приміщенні туалету на кришці компакту виявлено та вилучено два шприци з прозорою рідиною, які було поміщено до спеціального пакету №FPS5004523.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (номер витягу 249510434) власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

На даний час виникла необхідність у проведенні експертизи, яка б могла підтвердити, те, що вилученні речовини є наркотичними засобами.

Зазначає, що вилученні речі у відповідності до ст.98 КПК України визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Сторони

Прокурор у клопотанні просить розглянути без його участі. Зазначає, що у разі неявки, врахувати підтримання ними вимог клопотання в повному обсязі, не здійснювати фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів, у тому числі не здійснювати аудіозапис судового засідання технічними засобами, оскільки прокурор, дізнавач не заперечить проти визнання такої дії та результатів її здійснення чинним.

Володілець майна про дату та час розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

За нормами ч.4 ст.107 КПК України, фіксація під час розгляду слідчим суддею клопотання, за допомогою технічних засобів, не здійснювалась.

Мотивація суду

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до підпункту 7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

-існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

-потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Як слідує зі змісту клопотання та підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 28.09.2022 року, в цьому кримінальному провадженні йдеться про можливе вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, а саме незаконне виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів без мети збуту. В цьому кримінальному провадженні встановлюється наявність в діях ОСОБА_4 ознак складу кримінального правопорушення щодо зберігання наркотичних засобів.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з представленими матеріалами кримінального провадження (протокол огляду місця події від 28.09.2022 року, протокол допиту свідка ОСОБА_5 від 28.09.2022 року, протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 28.09.2022 року, пояснення ОСОБА_4 від 28.09.2022 року) формує у слідчого судді внутрішнє переконання про те, що відповідне кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.309 КК України, могло бути вчинене, а ОСОБА_4 могла бути до нього причетна.

При цьому необхідно зауважити, що на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Оскільки прозора рідина у двох шприцах було вилучено під час огляду місця події, і це майно може відповідати ознакам, передбаченим ч.2 ст.167 КПК України (є предметом кримінального правопорушення), воно має статус тимчасово вилученого.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного,… для можливої конфіскації майна...

2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В ході проведення огляду місця події (в порядку ч.3 ст.233 КПК України), було вилучено прозору рідину у двох шприцах. Постановою від 28.09.2022 року її визнано речовим доказом.

Частиною першою та пунктом 1 ч.2 ст.170 КПК України передбачена можливість накладення арешту з метою забезпечення збереження речового доказу.

Правовою підставою арешту майна є відповідні положення ст.170 КПК України.

Досліджені матеріали дають слідчому судді підстави вважати, що заявлена прокурором мета - забезпечення збереження речових доказів - може бути досягнута через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження.

З урахуванням досліджених обставин в цьому кримінальному провадженні потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи з метою виконання завдань кримінального провадження.

Окремо слід зазначити, що жодних негативних наслідків арешту майна для третіх осіб не вбачається.

Викладене вище свідчить про можливість і доцільність накладення арешту на тимчасово вилучене майно в цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав (забезпечення збереження речового доказу). А тому клопотання прокурора слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.2, 131, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання прокурора про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на вилучену прозору речовину у двох шприцах, котра виявлена та вилучена 28.09.2022 року у приміщенні туалету на кришці компакту в квартирі, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1