Справа № 308/994/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 серпня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про скасування арешту майна.
Дана справа неодноразово призначалася до судового розгляду, а саме: 28.01.2022, 14.03.2022 року, 14.04.2022 року, 16.05.2022 року, 04.07.2022 року, 13.07.2022 року, 31.08.2022 року.
Однак, заявник ОСОБА_3 в судові засідання, жодного разу не з"явився, про причини неявки слідчого суддю не повідомив, хоча про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином. Окрім того відомості про дату та час розгляду справи містяться на Судовій владі Україні на офіційній сторінці Ужгородського міськрайонного суду за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua. Клопотань та заяв про розгляд клопотання про скасування арешту майна без участі заявника до суду не надходило.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Згідно з положеннями ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Знаходження матеріалів справи в першій інстанції порушує розумні строки розгляду справи. Слідчим суддею були вжито всіх заходів щодо належного повідомлення особи, яка подала скаргу, про необхідність прибути в судові засідання відповідно до вимог процесуального законодавства.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).
Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Відтак, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, враховуючи, що заявник не з"являючись на судовий розгляд не підтримує подане ним клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про залишення такого без розгляду.

Керуючись ст.ст. 22, 26, 107, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1