Справа № 569/5192/21
УХВАЛА

11 квітня 2022 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області
в складі судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні в м. Рівне клопотання захисника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про відвід судді Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_7 від розгляду кримінальних проваджень № 0000064 від 19.01.2021 та № 0000422 від 11.03.2021 відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ :
До Рівненського міського суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про відвід судді Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_7 від розгляду кримінальних проваджень № 0000064 від 19.01.2021 та № 0000422 від 11.03.2021 відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Своє клопотання обґрунтовує тим, що 29 березня 2022 року ухвалою судді Рівненського міського суду об`єднано в одну кримінальну справу № 569/5192/21 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та кримінальну справу № 569/25164/21 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та присвоєно загальний № 569/5192/21. З прийнятою ухвалою ОСОБА_5 не згідний, вважає її незаконною оскільки вважає, що підстави для об`єднання справ є надуманими. Об`єднання справ проведено з метою встановлення обтяжуючої обставини , вчинення злочину групою осіб. За даних обставин у обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника виникають сумніви в неупередженості суду. Крім того, вказує, що обвинувачений ОСОБА_5 має незадовільний стан здоров`я, а тому тримання його під вартою є небезпечним для його життя. При цьому, захисником обвинуваченого неодноразово заперечувалося проти продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 . Заявлялись клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою, однак клопотання про зміну запобіжного заходу залишилось без належної уваги суду.
В судовому засіданні адвоката ОСОБА_6 та обвинуваченого ОСОБА_5 підтримали подане клопотання, просили задовольнити його із наведених у ньому підстав.
Обвинувачений ОСОБА_4 щодо клопотання про відвід поклалась на розсуд суду.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив у задоволенні клопотання відмовити з підстав необґрунтованості.
Суддя ОСОБА_7 свого права на участь у судовому засіданні та надання пояснень за клопотанням про її відвід не використала.
Статтею 75 КПК України визначено обставини, які виключають участь судді у кримінальному провадженні, зокрема, якщо: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
За положенням ч.ч. 1, 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивований.
Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом.
Практикою Європейського Суду з прав людини напрацьовано критерії, які мають враховуватись при оцінці неупередженості судді.
Так, у рішенні ЄСПЛ у справі «П`єрсак проти Бельгії» зазначено, що не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи, схильності, її відсутність, чи навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу…тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має бути відведений».
Таким чином, на основі зазначеного вище можна зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти.
Щодо суб`єктивної складової цього поняття слід зазначити, що у справі «Хаушильд проти Данії» зазначено, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо не з`являються докази протилежного. Також, у рішенні ЄСПЛ у справі «Хаушильд проти Данії» зазначено, що для висновку про наявність у конкретній справі правомірної підстави сумніватися у безсторонності судді думка обвинуваченого може враховуватися, але вона не має вирішального значення.
Відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» (ст. 48) призумується, що суддя є неупередженим при здійсненні правосуддя поки не доведено протилежного, про що також зазначено в п.29 Рішенні ЄСПЛ «Газета «Україна-центр» проти України» від 15 липня 2010 року.
Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, для його відводу під час об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
Дослідивши клопотання про відвід, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу.
Сумніви заявника стосовно упередженості судді, мотиви заявленого відводу, не були підтверджені жодними доказами, а тому не можуть бути визнані об`єктивно обґрунтованими. Заявник не надав інформації щодо можливих видимих ознак упередженості, а тому суд не може вважати такі сумніви об`єктивно виправданими.
З урахуванням викладеного, у задоволенні клопотання про відвід слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 75, 80 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про відвід судді Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_7 від розгляду кримінальних проваджень № 0000064 від 19.01.2021 та № 0000422 від 11.03.2021 відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1