Провадження №1-кс/369/3082/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.11.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданя ОСОБА_2 , прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001696 від 19 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
26 листопада 2021 року до провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого СВ Бучанськог РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001696 від 19 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, погоджене прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 18 серпня 2021 року приблизно о 23 год. 40 хв. (точний час не встановлено), прибув до домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_7 .

Одразу після цього, а саме 18 серпня 2021 року приблизно о 23 год. 50 хв. (точний час не встановлено) ОСОБА_4 підійшов до паркану вказаного вище домоволодіння, а саме до частини де розташована нежитлової господарська будівля альтанка, підпалив пляшку із заздалегідь заготовленою речовиною для пришвидшення процесу загоряння, яку кинув на дах альтанки.

Після цього, з метою залишення місця вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 залишив прилеглу територію подвір`я даного домоволодіння та з місця вчинення кримінального правопорушення зник.

Слідчий у поданому клопотанні вказує, що в результаті протиправних дій ОСОБА_4 шляхом підпалу пошкодив нежитлову будівлю альтанку, що розташована на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України умисне пошкодження чужого майна, вчинене шляхом підпалу.

У вчинені даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Донецьк, українець, громадянин України, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

19 серпня 2021 року о 15 годині 40 хвилин, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

20 серпня 2021 року останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

20 серпня 2021 року ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області, ОСОБА_4 , обрано міру запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту до 17 жовтня 2021 року з покладенням наступних обов`язків: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, а в разі необхідності прибути за викликом у призначений строк; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про міну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками та потерпілим.

11 жовтня 2021 року строк досудового розслідування у вище вказаному кримінальному провадженні, продовжено керівником Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_8 до 3-ох місяців, тобто до 20 листопада 2021 року.

13 жовтня 2021 року строк застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у вище вказаному кримінальному провадженні, продовжено слідчим суддею Києво-Святошинського районного суду в межах строку досудового розслідування.

Ухвалою від 19 листопада 2021 року слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_9 продовжено строки досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001696 від 19.08.2021, до чотирьох місяців, тобто до 19 грудня 2021 року включно

Слідчий вказує, що вина підозрюваного доведена зібраними матеріалами кримінального провадження та підтверджується наступними доказами: протоколом затримання особи, підозрюваного у вчинені злочину від 19 серпня 2021 року; протоколом огляду місця події від 19 серпня 2021 року, яким оглянуто домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , та вилучено пляшку із паливно-мастильною речовиною; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 19 серпня 2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 19 серпня 2021 року; протоколом впізнання особи за фотознімками зі свідком ОСОБА_10 від 19 серпня 2021 року; протоколом обшуку від 19 серпня 2021 року, за адресою проживання ОСОБА_4 , у АДРЕСА_3 .; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 20 серпня 2021 року; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий у поданому клопотанні вказує, що трьохмісячний строк запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту закінчився 19 листопада 2021 року, однак, завершити досудове розслідування до вказаного строку не надається можливим оскільки необхідно виконати слідчі дії та прийняти процесуальні рішення, а саме: отримати висновок судової експертизи матеріалів речовин та виробів та дослідження нафтопродуктів і пально-мастильних матеріалів призначеної 03 вересня 2021 року до Київського НДЕКЦ МВС України; отримати висновок судової будівельнотехнічної експертизи призначеної 03 вересня 2021 року до Київського НДЕКЦ МВС України; отримати висновок судової пожежнотехнічної експертизи призначеної 06 вересня 2021 року до Київського НДЕКЦ МВС України; провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, у яких виникне необхідність під час досудового розслідування у кримінальному провадженні; скласти та вручити обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; Виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України, а саме надати доступ та ознайомити з матеріалами кримінального провадження потерпілого і підозрюваного та його захисника у даному кримінальному провадженні; Скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, згідно з вимогами ст. 291 КПК України. Провести інші необхідні слідчі (розшукові) дії, у проведенні яких виникне необхідність;

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені частиною першою цієї ж статті. Зокрема, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді цілодобового домашнього арешту, покладається необхідність запобігання вказаним можливостям підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1. ч. 1 ст. 177 КПК України), підозрюваний може знищити сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час органом досудового розслідування не встановлено місце приготування, виготовлення суміші за допомогою якої ОСОБА_4 здійснив підпал та їх залишки, а тому останній може їх знищити (п.2. ч. 1 ст. 177 КПК України ); впливати на потерпілого, свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні (п.3. ч. 1 ст. 177 КПК України), перешкоджати будь-яким іншим чином кримінальному провадженню, а саме шляхом погрози, підкупу, може схиляти потерпілого, свідків, інших підозрюваних у даному провадженні до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Крім того ОСОБА_4 має велике коло друзів, родичів, знайомих, яких може підбурити надати показання щодо свого псевдо-алібі (п.4. ч. 1 ст. 177 КПК України), а також вчинити інше кримінальне правопорушення на грунті неприязних відносин з потерпілою, які на даний час не поліпшились (п.5. ч. 1 ст. 177 КПК України).

Слід також врахувати особливу суспільну небезпечність кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, у якому ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється.

Також, підозрюваний може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню кримінального провадження.

Таким чином, підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлюючи неминучість покарання, може втекти чи переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Вирішуючи питання про вид запобіжного заходу у межах цього кримінального провадження, сторона обвинувачення також просить суд врахувати тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, його вік та стан здоров`я, сімейний стан, майновий стан, особу підозрюваного.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 менш суворого запобіжного заходу, ніж цілодобовий домашній арешт, не забезпечить запобігання вказаним вище ризикам, що підтверджують такі обставини: тяжкість та обставини вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення; вид та міра покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні цього злочину; за віком та станом здоров`я підозрюваний ОСОБА_4 має можливість без будь-яких обмежень пересуватися як на території України, так і за кордоном.

На думку сторони обвинувачення матеріали клопотання дають суду достатньо підстав для обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки наявні підстави вважати, що саме цей запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, на даний час зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ст. 177 КПК, та його належну поведінку.

Сторона обвинувачення також просить суд врахувати, що міра запобіжного заходу має на меті попереджати спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж цілодобовий домашній арешт.

Враховуючи викладене слідчий просив, слідчого суддю, застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування до 19 грудня 2021 року. Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: Прибувати за кожною вимогою до слідчих СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження та до процесуального керівника (прокурора), який здійснює процесуальне керівництво, а також до слідчого судді, суду; Утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про міну свого місця проживання та/або місця роботи.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав з підстав викладених у ньому, просив задовольнити.

У судовому засіданні підозрюваний та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання, просили слідчого суддю відмовити у задоволенні клопотання у повному обсязі..

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку осіб які брали участь у розгляді справи, суд приходить до висновку що клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення із під варти. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу («Мюррей проти Сполученого Королівства» («Murrey v. the United Kingdom»)). Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи («Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» («Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom»)).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Проте, ні в самому клопотанні, ні прокурором у судовому засіданні не було наведено індивідуальних підстав для підтвердження необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та даних, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим тримання під вартою.

Слідчий суддя, вирішуючи питання стосовно клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього, враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, при цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В своєму клопотанні слідчий, а також прокурор в судовому засіданні не довели що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якої підозрюється особа.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України, за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, ОСОБА_4 раніше не судимий, має постійне місце проживання, офіційно працевлаштований, одружений та має на утриманні двох батьків похилого віку, тому суд, враховуючи положення ст.ст. 177, 178 КПК України та з`ясовані під час судового засідання обставини, приходить до переконання про необхідність застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, так як в результаті застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків та потерпілих в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Ураховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного ОСОБА_4 винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, даних про його особу, наявністю у нього постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_4 , слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту у період часу з 22 години 00 хв. по 07 годину 00 хв. наступної доби, поклавши на нього обов`язки, передбачені п.п.1, 3 ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 179, 181, 194 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, заборонивши ОСОБА_4 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_4 в період часу з 22 год 00 хв по 07 год 00 хв. наступної доби, в межах строку досудового розслідування до 19 грудня 2021 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього, про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими, підозрюваними у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали та термін дії обов`язків, покладених на ОСОБА_4 визначити в межах строку досудового розслідування до 19 грудня 2021 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1