Справа № 761/7523/22
Провадження № 1-кс/761/4270/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 квітня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 221 001 000 008 63 від 30.03.2022, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, українець, з середньою спеціальною освітою, який у зареєстрованому шлюбі не перебуває, має на утриманні малолітню дитину, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України,

у с т а н о в и в :
У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоюпідозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 31.03.2022 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України, відповідно до якої підозрюваний 30.03.2022, діючи умисно, повторно, незаконно придбав у невстановленої особи особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс, приніс його до місця постійного проживання, де почав незаконно зберігати, з метою збуту.
Продовжуючи злочинну діяльність, не пізніше 30.03.2022 ОСОБА_4 діючи умисно, повторно, незаконно придбав у невстановленої особи особливо небезпечну психотропну речовину PVP, у особливо великих розмірах, та почав повторно незаконно зберігати з метою збуту.
Крім того, ОСОБА_4 не пізніше 30.03.2022 незаконно придбав корпус гранати РГН та запал до гранати марки УДЗ, який відноситься до вибухового пристрою та почав зберігати їх за місцем свого мешкання.
До підозрюваного у силу ст. 615 КПК України рішенням керівника Шевченківської окружної прокуратури від 01.04.2022 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 29.04.2022.

На думку слідчого, продовжують існувати ризики, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому провадженні та інших осіб, причетних до вчинення інкримінованих підозрюваному дій, а також продовжити злочинну діяльність або вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та наполягав на його задоволенні з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність у нього наміру вчинити непроцесуальні дії з метою переховування від органу досудового розслідування чи суду або іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, оскільки має на утриманні цивільну дружини та неповнолітніх дітей, тому вважав зазначені стороною обвинувачення ризики недоведеними, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід.

Захисник також просив відмовити у задоволенні клопотання, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини,слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, неповинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованих злочинів.

Вирішуючи питання про існування на теперішній час у цьому кримінальному провадженні передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.
Отже, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідність того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання до десяти років позбавлення волі, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих правопорушень.

Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі «В. проти Швейцарії» зауважив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Отже, характер інкримінованого підозрюваному злочину, що пов`язаний з обігом наркотичних засобів та психотропних речовин, вчинений з метою власного збагачення, свідчить про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_4 , а також відсутність у останнього постійного місця роботи, міцних соціальних зв`язків, тобто певних вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити підозрюваного від вчинення дій з метою переховування, підтверджує наявності зазначеного вище ризику.

Слідчий суддя вважає, що наявність у підозрюваного цивільної дружини та неповнолітніх дітей на утриманні, постійного місця мешкання на території м. Києва, хоча і мінімізують певним чином ризик переховування від слідства та суду, однак повністю його не виключає.
Оцінюючи ризик незаконного тиску на свідків та інших, причетних до вчинення інкримінованого злочину осіб, слідчий суддя вважає, що з високою ймовірністю підозрюваний може вдатися до таких дій з метою зміни свідками, іншими особами, наданих раніше показань для уникнення підозрюваним кримінальної відповідальності.

Крім того, враховуючи відсутність у підозрюваного офіційного та стабільного джерела доходу у сукупності з корисливим спрямуванням інкримінованого злочину, обґрунтованим є висновок, що отримання від незаконної діяльності прибутку було єдиним джерелом доходу підозрюваного та свідчить про актуальність ризику продовження ОСОБА_4 злочинної діяльності або вчинення іншого кримінального правопорушення.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Водночас слідчий суддя звертає увагу на те, що стороною захисту не надано вагомих доказів на спростування доводів прокурора щодо існування ризиків, а тому вважає, що більш м`який запобіжний захід, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора, на теперішній час необхідно ознайомити сторону захисту з матеріалами досудового розслідування та скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Згідно з ч. 3 ст. 197 КПК строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах досудового розслідування.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження визначений по 31.05.2022, отже саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання під вартою.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК розмір застави, слідчий суддя, приймаючи до уваги обставини вчинення злочину, вважає, що застава у межах, передбачених п. 2 ч. 5 ст.182 КПК, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою по 31 травня 2022 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу у сумі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 99 240 (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) грн.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, розрахунковий рахунок № UA 1012089, призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою (залежно від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця перебування;

- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

На ухвалу слідчого судді упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником.

Слідчий суддя ОСОБА_1