ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
6 липня2022 року
м. Київ
справа № 303/305/18
провадження № 51-725 км 22
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5

розглянув касаційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 8 листопада 2021 року про повернення апеляційної скарги у кримінальному провадженні, дані про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000308
Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судами

першої та апеляційної інстанцій обставини
Вироком Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 серпня 2021 року ОСОБА_7 визнано невинуватим у пред`явленому обвинуваченні за ч.2 ст.369-2 Кримінального кодексу України (далі КК) та виправдано через недоведеність вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення.
Скасовано арешт майна, накладений ухвалами слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 серпня 2017 року та 14 вересня 2017 року, ухвалою Апеляційного суду Закарпатської області від 20 жовтня 2017 року
Вирішено питання щодо долі речових доказів.
Процесуальні витрати, пов`язані із залученням експертів ухвалено покласти на державу.
Закарпатський апеляційний суд ухвалою від 8 листопада 2021 року повернув апеляційну скаргу заступника начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 серпня 2021 року на підставі п. 2 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) у зв`язку з тим, що апеляційна скарга прокурора подана особою, яка не має права її подавати.
Вимоги касаційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі прокурор порушує питання про скасування вищезазначеної ухвали судді апеляційного суду та призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції на підставі істотного порушення вимог кримінального процесуального закону. Зазначає, що 23 квітня 2021 року керівником Закарпатської обласної прокуратури винесено постанову про зміну групи прокурорів у даному кримінальному провадженні, якою включено до складу групи прокурорів заступника начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 .
На думку прокурора, під час ухвалення судового рішення апеляційний суд відступив від правового висновку Великої Палати Верховного Суду в постанові від 27 грудня 2019 року в справі № 629/847/15-к та не врахував висновок, викладений в постанові Верховного Суду від 21 листопада 2021 року в справі № 522/8675/21.

Позиції інших учасників судового провадження
Прокурор ОСОБА_5 підтримала касаційну скаргу прокурора та просила скасувати ухвалу апеляційного суду, призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Інші учасники судового провадження були належним чином повідомлені про дату, час та місце касаційного розгляду, однак у судове засідання вони не з`явилися. Клопотань про його відкладення не надходило.
Мотиви Суду
Згідно з ч. 2 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК підставою для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є, зокрема, істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, тобто таке, що перешкодило чи могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення (ч. 1 ст. 412 КПК).
Як установлено ст. 370 КПК, ухвала суду апеляційної інстанції повинна бути законною, обґрунтованою і вмотивованою. При цьому законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. А вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
За приписами ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується прав, свобод чи інтересів особи, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом, незалежно від того, чи брала така особа участь у судовому розгляді.
Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо її подала особа, яка не має права подавати апеляційну скаргу.
Закарпатський апеляційний суд ухвалою від 8 листопада 2021 року повернув апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 серпня 2021 року.
При цьому апеляційний суд посилався на те, що у судовому розгляді кримінального провадження щодо ОСОБА_7 у суді першої інстанції брали участь лише прокурори ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
Колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що апеляційний суд не врахував постанови про зміну та визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 23 квітня 2021 року, якою включено до складу групи заступника начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 .
У такому аспекті за конкретних обставин кримінального провадження висновки апеляційного суду з посиланням лише на ст. 36, п. 6. ч. 1 ст. 393 КПК як на підставу для повернення апеляційної скарги в цьому кримінальному провадженні є передчасними.
Зокрема у ст. 393 КПК закріплено право прокурора на апеляційне оскарження судових рішень.
Разом з тим подавати апеляційну (касаційну) скаргу на судове рішення, з яким не погоджується сторона обвинувачення, може не будь який прокурор системи прокуратури України, а лише той, кому таке право надано законом.
Згідно з ч. 4 ст. 36 КПК право на подання апеляційної скарги чи касаційної скарги, заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами мають також незалежно від їх участі в судовому провадженні прокурори вищого рівня: Генеральний прокурор, його перший заступник та заступники, керівник регіональної прокуратури, його перший заступник та заступники.
Виходячи з аналізу вказаних норм, правом на подання апеляційної чи касаційної скарги зі сторони обвинувачення наділений прокурор, який брав участь у судовому провадженні, а також визначені процесуальним законом прокурори вищого рівня.
Також, якщо прокурор був включений до групи прокурорів, однак не брав участі у судових засіданнях, він теж має право на подання апеляційної чи касаційної скарг.
Висновок щодо прав прокурора, що входить до групи прокурорів у кримінальному провадженні, сформульовано в постанові Великої палати Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 629/847/15-к (провадження № 13-70кс19), відповідно до якого встановлено, що передбачене частиною шостою статті 393, частиною шостою статті 425, пунктами 15, 20 частини другої статті 36 КПК право на подання апеляційної та касаційної скарг прокурором, який входить до складу групи прокурорів, визначеної в порядку статті 37 цього Кодексу, не обмежується його участю в судових засіданнях з розгляду конкретного кримінального провадження у судах попередніх інстанцій.
Якщо прокурор, який оскаржує судові рішення, не брав участі у розгляді провадження в судах першої чи апеляційної інстанцій, та не є прокурором вищого рівня, то він має додати до скарги документ, який би свідчив про його повноваження на подання апеляційної (касаційної) скарги, так як неподання такого документа унеможливлює здійснення належної перевірки його права на оскарження судових рішень, з якими не погоджується сторона обвинувачення.
Саме постанова про призначення (визначення) прокурора або групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, є тим документом, який підтверджує повноваження прокурора, який не брав участі у розгляді провадження в судах першої чи апеляційної інстанцій, та не є прокурором вищого рівня, ініціювання перегляду судових рішень у провадженні. Зазначене узгоджується з усталеною практикою Верховного Суду, викладеною в постанові від 23 листопада 2021 року в справі № 522/8675/21.
Як установлено з матеріалів судової справи, 23 квітня 2021 року керівником Закарпатської обласної прокуратури винесено постанову про зміну групи прокурорів у даному кримінальному провадженні, якою включено до складу групи прокурорів заступника начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 (а. с. 3 Т. 3).
Вказані обставини залишилися без уваги суду апеляційної інстанції, який не дав їм належної оцінки, натомість дійшов передчасного висновку про повернення апеляційної скарги.
Допущені апеляційним судом порушення вимог кримінального процесуального закону згідно з ч. 1 ст. 412 КПК є істотними, оскільки перешкодили ухваленню законного та обґрунтованого судового рішення.
Враховуючи наведене, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що подану касаційну скаргу необхідно задовольнити.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Суд

ухвалив:
Касаційну скаргу прокурора ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 8 листопада 2021 року про повернення апеляційної скарги скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3