Провадження № 1-кс/761/6921/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали клопотання детектива Бюро економічної безпеки ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000420 від 20 липня 2020 року

У С Т А Н О В И В:

Детектив Бюро економічної безпеки ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000420 від 20 липня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що у період з 2019 по 2020 роки керівником ДП «Неполоковецький комбінат хлібопродуктів» () ОСОБА_4 спільно із заступником начальника та виконувачем обов`язків начальника млинзаводу зазначеного підприємства ОСОБА_5 вчинено незаконні дії, спрямовані на привласнення і розтрату майна підприємства, зокрема вчинено розтрату борошна, зерновідходів і висівок з території млинзаводу та дільниці складського господарства підприємства на загальну суму 4090280,85 грн., що у шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення та є особливо великим розміром, а також іншого майна.

6 червня 2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вручено письмове повідомлення про підозру, в якому повідомлено про те, що він підозрюється у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах, а саме у сумі 4090280,85 грн, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Згідно повідомленої підозри ОСОБА_4 , у період з листопада 2019 року по вересень 2020 року, обіймаючи посаду керівника ДП «Неполоковецький комбінат хлібопродуктів», будучи службовою особою, зловживаючи наданим йому службовим становищем і діючи всупереч положень статуту підприємства та контракту, з метою спільного вчинення умисних дій щодо розтрати майна цього підприємства, вступив у попередню змову із ОСОБА_5 , який у той час обіймав посади заступника начальника та виконувача обов`язків начальника млинзаводу цього підприємства та з яким укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність на підприємстві від 26.11.2019, та іншими невстановленими на даний час особами.

Після цього, у період з 26.11.2019 по 04.09.2020, ОСОБА_4 , обіймаючи посаду керівника ДП «Неполоковецький комбінат хлібопродуктів», виконуючи адміністративно-господарські та організаційно-розпорядчі функції, зловживаючи наданим йому службовим становищем і діючи всупереч положень статуту підприємства, службових обов`язків, усвідомлюючи свої дії, спрямовані на розтрату майна ДП «Неполоковецький комбінат хлібопродуктів», передбачаючи їх наслідки у вигляді незаконного відчуження майна підприємства та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів та з метою власного збагачення, шляхом відчуження борошна, висівок та зерновідходів невстановленим особам без подальшого зарахування грошових коштів на рахунки підприємства, діючи умисно, за попередньою змовою із ОСОБА_5 та іншими невстановленими особами, перебуваючи на території ДП «Неполоковецький комбінат хлібопродуктів» за адресою: АДРЕСА_1 , здійснив розтрату наступного майна, яке належало зазначеному підприємству:

- борошна вищого ґатунку в кількості 125933 кг на суму 1091839,11 грн, борошна І ґатунку в кількості 226402 кг на суму 1736503,34 грн, борошна ІІ ґатунку в кількості 571 кг на суму 4008,42 грн, зерновідходів у кількості 5552 кг на суму 1054,88 грн, що знаходилось на території млинзаводу підприємства;

- борошна І ґатунку в кількості 39700 кг на суму 309 660 грн, борошна ІІ ґатунку в кількості 4200 кг на суму 30030 грн, висівок у кількості 258505 кг на суму 904767,50 грн, зерновідходів у кількості 10348 кг на суму 12417,60 грн. з дільниці складського господарства підприємства.

Загальна вартість розтраченого ОСОБА_4 майна складає 4090280,85 грн., що у шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину та є особливо великим розміром, що підтверджується актом Управління західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області державної аудиторської служби України від 12.01.2021 №07-33/2 та висновком судово-економічної експертизи від 02.11.2021 № 4/11/2021-Е.

Таким чином, своїми умисними діями, що виразились у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах, а саме у сумі 4090280,85 грн, за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України, згідно санкції якої передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта нерухомого майна (інформаційні довідки № 304231365 від 05.07.2022 та № 304231239 від 05.07.2022) щодо суб`єкта ОСОБА_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , останньому на праві власності належить нерухоме майно, а саме: будинок за адресою: АДРЕСА_2 ; комплекс, оздоровчий та бар за адресою: АДРЕСА_3 .

Виходячи з вищевикладеного на даний час у органу досудового розслідування виникла необхідність в накладенні арешту на вищезазначені об`єкти нерухомого майна.

Детектив надав до суду заяву в якій просив розглянути клопотання за його відсутності та задовольнити його з підстав, які у ньому наведені.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна проводиться без виклику власника майна.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не відбувалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали справи, суть клопотання, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 цього Кодексу.

У відповідності до п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

За загальним правилом, закріпленим у ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі й арешт майна, допускається у разі коли потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора та одночасно з цим може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Враховуючи викладене, з метою відшкодування збитків, завданих інтересам державного підприємства шляхом конфіскації майна у встановленому законом порядку, суд доходить висновку про необхідність задоволення клопотання детектива на накладення арешту на вищевказане майно.

Керуючись ст. ст. 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Накласти арешт на майно, що належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , а саме: на будинок за адресою: АДРЕСА_2 ; комплекс, оздоровчий та бар за адресою: АДРЕСА_3 , шляхом заборони будь-яким фізичним та юридичним особам укладати угоди стосовно вказаного майна, проводити його реєстрацію та перереєстрацію, здійснювати його відчуження, пошкодження, псування, знищення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1