Ухвала
30 серпня 2022 року
м. Київ
справа № 369/10073/19
провадження № 51 1900 ск 22
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника потерпілих - адвоката ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ,
встановив:
Вироком Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 вересня 2021 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 визнано не винуватими у пред`явленому їм обвинуваченні за ч. 2 ст. 162 Кримінального кодексу України (далі КК) та виправдано у зв`язку з відсутністю в їх діях складу зазначеного кримінального правопорушення.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року року вирок місцевого суду залишено без зміни.
У касаційній скарзі представник потерпілих адвокат ОСОБА_4 порушив питання про перевірку ухвали апеляційного суду у касаційному порядку. Також представник просить поновити йому пропущений строк касаційного оскарження. Вказує, на те, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, в тому числі і на території Києва та Київської області, з 24 лютого 2022 року потерпілі перебували в емоційному стані та були зосереджені на забезпеченні безпеки своєї сім`ї.
Вказана обставина, на його думку, унеможливила звернутись з касаційною скаргою на рішення апеляційного суду у строки, визначені ч. 2 ст. 426 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).
Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений ухвалою суду за клопотанням заінтересованої особи.
З огляду на те, що у клопотанні представника потерпілих адвоката ОСОБА_4 наведені об`єктивні причини пропуску строку на касаційне оскарження, колегія суддів вважає за необхідне визнати їх поважними та поновити скаржнику пропущений строк.
Разом з цим, перевіривши відповідність касаційної скарги вимогам ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що її подано без додержання приписів зазначеної статті.
Так, у касаційній скарзі, крім іншого, має бути зазначено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Згідно з ч. 1 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги. При цьому уповноважений перевіряти лише правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального й процесуального права та правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати й визнавати доведеними обставини, яких не було встановлено в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
Відповідно до ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК України); неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК України); невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК України).
У касаційній скарзі представник потерпілих на підставах неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність просить скасувати оскаржуване судове рішення щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 проте, не вказує правового обґрунтування, яке тягне за собою обов`язкове скасування ухвали на підставах, передбачених ст. 438 КПК, з огляду на положення ст. 413 вказаного Кодексу.
Разом із цим скаржник не погоджується з наданою судами першої та апеляційної інстанцій оцінкою доказів, яким дає власну оцінку, хоча перевірка вказаного не належить до компетенції суду касаційної інстанції в силу ч. 1 ст. 433 цього Кодексу.
Відсутність у скарзі належного обґрунтування, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Крім того, в мотивувальній частині касаційної скарги представник потерпілих вказує на незаконність як вироку місцевого суду так і ухвали апеляційного суду, проте у вимогах до касаційного суду адвокат ОСОБА_4 просить скасувати лише рішення суду апеляційної інстанції. Вказане позбавляє можливості встановити його позицію щодо результатів касаційного розгляду.
За таких обставин необхідно залишити без руху касаційну скаргу, надавши представнику потерпілих строк для усунення недоліків.
Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд
постановив:
Клопотання представника потерпілих- адвоката ОСОБА_4 задовольнити.
Поновити строк на касаційне оскарження судового рішення.
Касаційну скаргу представника потерпілих - адвоката ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 лютого 2022 року щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків протягом десяти днів із дня отримання копії ухвали.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_7 ОСОБА_2 ОСОБА_3