Справа №175/839/22
провадження №1-кс/175/170/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 квітня 2022 року смт. Слобожанське
Дніпропетровський районний суд
Дніпропетровської області у складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання дізнавача СД ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 погодженого з прокурором Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000071 від 18 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

18 квітня 2022 року до слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання дізнавача СД ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 погодженого з прокурором Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна.
17.04.2022 до відділення поліції № 8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що невстановлена особа знаходячись на річці "Самара" поблизу садового товариства "Самарський розлив" розташованого за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Олександрівка, де незаконно займається рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

За даним фактом 18.04.2022 року сектором дізнання ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області вказана інформація внесена до ЄРДР за №0000071 за попередньою правовою кваліфікацією передбаченою ч. 1 ст. 249 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає про те, що 17.04.2022 до ВП № 8 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт від працівника УПП в Дніпропетровській області, ОСОБА_5 , про те, що під час патрулювання спільно з інспекторами рибоохоронного патруля отримано виклик про те, що на річці Самара поблизу с. Олександрівка невідомі особи ставлять сітки для вилову риби. Прибувши на місце на службовому катері співробітника поліції помітили на воді човен, в якому знаходились двоє громадян, та один з них дістав жилкову сітку з води, також в човні знаходився мішок, в якому була свіжо виловлена риба. Громадяни представилися як ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які дозвільних документів на вилов риби не мали. Вказані особи не заперечували, що здійснювали незаконний вилов риби забороненими засобами. В сітки потрапила риба в кількості: карась 34 шт., сазан 3 шт.

Відповідно рапорту інспектора УПП в Дніпропетровській області, за підрахунками ІРОП сума збитку складає 64 875 грн.

У ході огляду місця події слідчим СВ ВП №8 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області проведений огляд місця події, а саме відкрита ділянка місцевості, біля річки Самара, «Самарський розлив» за адресою: с. Олександрівка, вул. Дослідна де виявлено та вилучено човен із скла-волоконного зеленого кольору в якому є 2 весла, 1 підсака, 2 сітки довжиною 70 метрів, висотою 1,5 метри, вічко розмір 60х60 мм. На березі на відстані 7 метрів знаходиться риба, а саме: 34 карася, вага кожного 300 гр., довжина 30 см.; 3 сазана, вага кожного 2 кг., довжина кожного 48 см.

Вказані речі та предмети знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та предметом кримінального правопорушення та є речовим доказом, про що винесено відповідну постанову.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, для збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

З огляду на викладене на вилучених речах в ході проведеного 17.04.2022 огляду могли зберіглись сліди та відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також для забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Прокурор надав заяву про розгляд справи без його участі, клопотання підтримав та просив задовольнити.

Суд, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000071 від 18 квітня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та іншими документами, що містяться в матеріалах справи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У зв`язку з вище зазначеним, вказане клопотання слідчий суддя вважає за необхідне, розглянути без участі осіб, у володінні яких знаходиться вищевказане майно.

18.04.2022 року дізнавачем СД ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції ОСОБА_8 винесено постанову про визнання речовими доказами вищезазначене майно, яке було вилучене під час проведення огляду.

Відповідно до вимог ст. 98 Кримінального процесуального кодекс України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Клопотання про арешт майна, з яким до суду звернувся слідчий за погодженням з прокурором, відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Статтею 84 КПК України передбачено, що доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

При вирішенні питання про арешт майна суд враховує правову підставу для арешту майна, а також наслідки арешту майна, якими є фактичне позбавлення осіб можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Враховуючи викладене, оскільки вказані у клопотанні речі відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, та можуть зберігати на собі сліди кримінального правопорушення, а також з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити - накласти арешт на вилучене в ході проведення огляду вищезазначене майно, в рамках данного кримінального правопорушення.

Керуючись ст. ст. 167, 170-173 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача СД ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 погодженого з прокурором Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000071 від 18 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події, а саме: човен із скла-волоконого, зеленого кольору, 2 весла, 1 підсадка, 2 шт. сітки, довжиною кожна 70 метрів, висотою 1,5 метра, вічко(розмір) 60х60 мм, а також карась у кількості 34 шт., сазан у кількості 3 шт.

Вказані речі, а саме: човен із скла-волоконого, зеленого кольору, 2 весла, 1 підсадка, 2 шт. сітки, довжиною кожна 70 метрів, висотою 1,5 метра, вічко(розмір) 60х60 мм, залишити на тимчасове зберігання в камері схову речових доказів ВП №8 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н., смт. Слобожанське, вул. В. Сухомлинського, буд. 38.

Рибу карась у кількості 34 шт., сазан у кількості 3 шт. передати для вирішення питання щодо її реалізації до Управління державного агентства меліорації та рибного господарства.

Роз`яснити, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський районний суд до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1