Справа № 570/3049/22
Номер провадження 1-кс/570/506/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 серпня 2022 року Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 Рівненського РУП Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000417 від 17 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :
Як вбачається із клопотання, 16 серпня 2022 року до ВП №1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що 15.07.2022, невідома особа, перебуваючи поблизу фельдшерського пункту, що по АДРЕСА_1 , шляхом пошкодження навісного замка дверей, проникла до середини підсобного приміщення, звідки таємно, здійснила крадіжку металевої частини кованої хвіртки, чим завдала потерпілій майнової шкоди. Сума збитку встановлюється.

16 серпня 2022 року було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , у ході якого ОСОБА_6 добровільно видала металеву частину воріт (хвіртки) розміром 1,5 м х 1,5 м, темно-коричневого кольору, яку було оглянуто, та в ході проведення огляду вилучено.

17.08.2022 року металеву частину воріт (хвіртки) розміром 1,5 м х 1,5 м, темно-коричневого кольору, було визнано речовим доказом у даному кримінальному проваджені.

У клопотанні зазначається, що на даний час є підстави вважати, що вищевказане майно є предметом вчинення злочину, а тому відповідно до ст. 98 КПК України, є речовим доказом, та має доказове значення у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав.
Володілець майна в судове засідання не з`явився, судом було вжито заходів для належного повідомлення особи про час і місце розгляду клопотання шляхом надіслання судової повістки за адресою, зазначеною у клопотанні.
Вислухавши пояснення слідчого, який клопотання підтримує, оскільки вилучене майно має суттєве значення для встановлення об`єктивних обставин у кримінальному провадженні, а саме використання як доказу, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою запобігання настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню,оскільки не накладення арешту на дане майно може призвести до його зникнення, втрати або пошкодження, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню,на нього необхідно накласти арешт, слідчий суддяприходить до висновку, що клопотання слід задоволити.

Стаття 173 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частиною 2 статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Постановою слідчого СВ ВП №1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_3 від 17.08.2022 р. вищевказані вилучені речі визнано речовими доказами, за наведених обставин, з метою збереження речових доказів, клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання - задоволити.

Накласти арешт на металеву частину воріт (хвіртку) розміром 1,5 м х 1,5 м, темно-коричневого кольору, яка була добровільно видана гр. ОСОБА_6 та на яку було прикріплено паперову бирку з пояснювальним написом.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1