ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9458/22
провадження № 1-кс/753/1564/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" серпня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки Республіки Білорусь, освіта середня, незаміжня, раніше не судима, зареєстрована у АДРЕСА_1 , проживає у АДРЕСА_2 , яка підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

30 серпня 2022 року слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосовування відносно ОСОБА_4 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор у судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні незаконного придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовини PVP, масою 0,339 г., з метою збуту, який 28.08.2022 року об 11:40 год. був вилучений у неї співробітниками поліції поблизу будинку АДРЕСА_3 , тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджується протоколом затримання підозрюваної, протоколами допитів свідків, протоколом обшуку житла ОСОБА_4 , висновком експерта, протоколом огляду мобільного телефону підозрюваної, протоколами оглядів місця події, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також, на переконання слідчого та прокурора, мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, зважаючи на тяжкість покарання, вчинити інше кримінальне правопорушення, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 та її підзахисна у судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання. Захисник стверджувала, що стороною обвинувачення не доведено наявність ризиків, на які посилається слідчий та прокурор, а також послалась на дієве каяття ОСОБА_4 та готовність співпрацювати з органом досудового розслідування у встановленні усіх обставин вчиненого злочину, у тому числі і наданні викриваючих показань. Крім того, захисник звернула увагу на особисті дані підозрюваної, а саме її вік, відсутність судимостей та життєві обставини, зокрема той факт, що остання вимушено виїхала з Республіки Білорусь у зв`язку з переслідуванням її родини за політичними мотивами, тому просила обрати підозрюваній запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням її волі.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджується наявними у матеріалах кримінального провадження протоколом затримання підозрюваної ОСОБА_4 , протоколами допитів свідків та висновком експерта № СЕ-19/111-22/35194-НЗПРАП від 29.08.2022 року, протоколом обшуку житла підозрюваної, під час якого було виявлено та вилучено речовину, схожу на заборонену до обігу, протоколом огляду мобільного телефону підозрюваної, під час якого було виявлено дані щодо місць «закладок» психотропних речовин та протоколами оглядів місця події, під час яких за виявленою у мобільному телефоні ОСОБА_4 інформацією було знайдено речовини, схожі на заборонені до обігу, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (IlgarMammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази підозри ОСОБА_4 , у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою. Не оспорюється обґрунтованість підозри і самою стороною захисту.

При встановленні наявності ризику того, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58).

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 раніше не судима, підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, є громадянкою Республіки Білорусь та має посвідку на тимчасове проживання в Україні, мешкає на підставі договору оренди у м. Києві, не має місця роботи та постійного доходу, її родина мешкає у Республіці Польща.

Оцінюючи встановлені відносно особи підозрюваної дані, слідчий суддя вважає, що ризик втечі ймовірно має місце, з огляду тяжкість покарання, яке їй загрожує та вкрай низький ступінь соціальних зв`язків підозрюваної, а також низький рівень її зв`язку з Україною.

Щодо обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення, то тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Як зазначено вище, підозрювана раніше не судима, однак не має будь-яких джерел заробітку та сталого місця проживання у м. Києві, що на переконання слідчого судді свідчить про певну ступінь ймовірності існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Що стосується оцінки обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрювана може знищити, спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, то слідчий суддя виходить зі змісту наданих доказів, відповідно до яких ОСОБА_4 володіє інформацією щодо можливого зберігання інших, заборонених у вільному обігу речовин, а тому ризик їх переховування чи знищення ймовірно має місце.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави і встановлювати точну тривалість такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як тимчасове утримання підозрюваної під вартою, є найбільш доцільним і обґрунтованим забезпеченням кримінального провадження, оскільки інші запобіжні заходи, з урахуванням особи підозрюваної, а саме вкрай низького рівня її зв`язку з Україною, будуть не дієвими для забезпечення виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків з мотивів щодо ризиків, які наведені вище.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, крім передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, зважаючи на матеріальний стан підозрюваної, вважає за можливим визначити ОСОБА_4 заставу в межах 130 000 гривень, яка буде достатньою для забезпечення виконання нею процесуальних обов`язків, шляхом значного фінансового обтяження, частково задовольнивши клопотання слідчого.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183,193-196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який відраховувати з 11:40 год. 28 серпня 2022 року до 11:40 год. 26 жовтня 2022 року.
Визначити заставу в сумі 130 000 (ста тридцяти тисяч) гривень, яка може бути внесена, як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрювану на строк до 26.10.2022 року обов`язки: прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок суду коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою протягом цього ж строку з моменту отримання ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1