Провадження №: 1-кс/755/5629/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" грудня 2021 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и л а:
ОСОБА_3 звернувся зі скаргою на бездіяльність слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги заявник посилається на те, що у порушення вимог ст. 214 КПК України, не були внесені відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у передбачений КПК України строк.
ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, проте долучив до скарги клопотання про розгляд скарги без його участі, скаргу просить задовольнити.
Особи, бездіяльність яких оскаржується, в судове засідання не з`явилися, хоча матеріали провадження за скаргою містять дані про виклик уповноважених осіб у судове засідання. Їх неявка, відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, не перешкоджає розгляду даної скарги.
Вивчивши доводи скарги, дослідивши надані до скарги докази, матеріали перевірки за зверненням, слідча суддя встановила наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Між тим ст. 25 КПК України визначено засаду кримінального провадження як публічність, відповідно до якої прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

З вказаною нормою кореспондується вимога п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, у відповідності до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генерального прокурора України від 30 червня 2020 року № 298), зокрема до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

А тому бездіяльність щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в сенсі Кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі:надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР; наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення; невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.

При цьому, якщо звернення заявника, не містить у собі відомостей передбачених п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, його не можна вважати заявою чи повідомленням про злочин, останнє є лише заявою чи повідомленням, яке містить у собі відомості інформаційного характеру, тобто інформаційним/аналітичним матеріалом, який вивчає слідчий, дізнавач або прокурор та після вивчення має змогу прийти до самостійного висновку про те чи викладені у ньому певні обставини можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення або ж ні.

Тобто таке інформаційне звернення стає джерелом на підставі якого вносяться відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не з моменту його подання, а з моменту, коли у ньому будуть виявлені обставин, що можуть свідчити про вчинення злочину.

Інакше кажучи, те, що певне звернення містить найменування «заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення» не вказує на те, що воно таким є в силу положень кримінального процесуального законодавства України так, як, вкотре звернено увагу, що системний аналіз зазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Крім того, за вимогами ч. 1 ст. 214 КПК та п. 1 глави 2 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298, саме особа, яка вносить відповідні відомості, самостійно визначає попередню правову кваліфікацію, яку й зазначає під час внесення відомостей до ЄРДР.

Якщо обставини, повідомлені в заяві (повідомленні) про вчинення кримінального правопорушення, не містять відомостей про вчинення будь-яких дій чи бездіяльності, які можна хоча б попередньо кваліфікувати як кримінальне правопорушення, інформація щодо них не має вноситися до ЄРДР і досудове розслідування стосовно таких подій не повинно проводитися. Й оцінюючи обставини, повідомлені в заяві, слідчий, дізнавач або прокурор має враховувати положення КК, які визначають, що вважається кримінальним правопорушенням.

Як вбачається із поданої скарги, ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку надіслав до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 14, 28, 130, 115, 182 КК України, від 23 листопада 2021 року, яка була отримана уповноваженою особою Дніпровського УП ГУНП у м. Києві29 листопада 2021 року.

У частині опису обставин, викладених у заяві про вчинення кримінального правопорушення, йдеться про те, що групою осіб за попередньою змовою сплановані неодноразові замахи на життя та здоров`я ОСОБА_3 у найрізноманітніший спосіб, а саме шляхом пошкодження автотранспорту, спланованому зараженні його вірусом імунодефіциту або іншою невиліковною хворобою і в упередженому сплановано-організованому навмисному отруєнні шляхом стеження за ним, вивченням його улюблених страв, смаків та улюблених місць відпочинку, використовуючи випадкових пересічних громадян, які в свою чергу або пропонують заздалегідь підготований продукт з отрутою (наркотичних, хімічних або радіоактивних сполук) або обробляючи посуд загального користування, яким він також користується або підкидаючи (речовини-сполуки) до придбаних ним продуктів харчування, які він залишає у місцях зберігання (холодильнику).

На його думку, це чітко спланований та реалізований групою осіб за попередньою змовоюплан (спец. операція) із замахом на його життя та здоров`я шляхом навмисного отруєння, використовуючи спец. засоби. Ймовірно, що зазначені у заяві громадяни і є представники правоохоронних органів, скоюючи кримінальні злочини, мають на меті уникнути кримінальної відповідальності за попередньо скоєні кримінальні злочини під час виконання службових обов`язків або покривають своїх колег.

У свою чергу, обставинами, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, є ознаки кримінального правопорушення та ознаки складу такого правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак як суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення)та об`єкт і об`єктивна сторона (одні з ознак складу правопорушення).

Відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне.

Така позиція узгоджується з позицією колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального судуВерховного Суду, викладеною у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18 (провадження № 51-4229км20), в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Так, викладені у заяві від 23 листопада 2021 року обставини не відображають опису об`єктивних даних, які б дійсно свідчили про вчинення щодо ОСОБА_3 суспільно небезпечних діянь у розумінні положень КК України, тим паче за ст.ст. 115, 130, 182 цього Кодексу, реальність конкретних подій злочинів (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а тим паче їхню суспільну небезпечність та протиправність.

За таких обставин, слідча суддя доходить висновку, що у заяві скаржника не зазначено обставин, які б вказували або могли б свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, з чим закон пов`язує внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Не оцінюючи обґрунтованість заяви ОСОБА_3 , з яким він звернувся до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, на предмет наявності всіх ознак складу злочину, слідча суддя встановила, що в ній відсутні відомості, що мають стати предметом перевірки у кримінально-процесуальному порядку.

Не вбачається з матеріалів скарги даних, які могли би свідчити про вчинення дій, спрямованих на умисне вбивство ОСОБА_3 , зараження його вірусом імунодефіциту людини чи іншої невиліковної інфекційної хвороби та порушення недоторканості його приватного життя (ст. 115, 130, 182 КК України), за попередньою змовою групою осіб.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного, розглянувши скаргу, у межах наявних та поданих до суду доказів, на час її розгляду, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку,слідча суддя вважає її такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 25, 26, 214,303-307, 309-310, 369-372, 376 КПК України, слідча суддя
п о с т а н о в и л а :
у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчої судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідча суддя: ОСОБА_1