Справа № 947/1610/22
Провадження № 1-кс/947/564/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18.01.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників підозрюваного - адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого умісті Миколаєві, ОСОБА_7 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000585 від 29.11.2021 року відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , працюючого на посаді начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000585 від 29.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Процесуальне керівництво у вищевказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів відділу Одеської обласної прокуратури.
В ході досудового розслідування, встановлено, що наказом т.в.о. начальника ГУ ДСНС України в Одеській області від 08.06.2021 № 301 ОСОБА_6 призначено на посаду начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області
Відповідно до ст. ст. 19, 68 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Згідно із приміткою до ст. 364 КК України службовими особами у статтях 364, 368, 368-2, 369 цього Кодексу є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом.
Відповідно до положень ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» правоохоронними органами визначаються інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.
Згідно ст. 101 Кодексу цивільного захисту України (далі - Кодекс) служба цивільного захисту це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст. 64 Кодексу центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Вказані повноваження центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Згідно ст. 66 Кодексу центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до Положення про відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області, затвердженого начальником РУ ГУ ДСНС України в Одеській області (далі - Положення), він входить до складу Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області та забезпечує реалізацію на рівні відповідної ланки територіальної підсистеми єдиної державної системи цивільного захисту заходів у сфері цивільного захисту, виконує функції державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту щодо місцевих адміністрацій, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання, аварійно-рятувальних служб.
Основними завданнями відділу згідно п. 2 Положення, серед іншого, є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.
Також, згідно п.п. 3.10, 3.12 п. 4 Положення, відділ відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади (органами місцевого самоврядування), підприємствами, установами та організаціями, іншими суб`єктами господарювання незалежно від форм власності; складає акти перевірок, видає приписи, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, у межах компетенції за результатами здійснення заходів державного нагляду (контролю), при наявності законних підстав ініціює (подає рапорт до Одеського районного управління) для звернення в суд з адміністративним позовом щодо застосування санкцій, передбачених законодавством.
Відповідно до п. 3.18 відділ має право складати протоколи про притягнення до адміністративної відповідальності та притягнення до адміністративної відповідальності посадових осіб і громадян, винних у порушенні законів та інших нормативно-правових актів у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту.
Згідно з п. 7 Положення, відділ очолює начальник відділу, якого призначає та звільняє з посади начальник Головного управління за поданням начальника Одеського районного управління.
Згідно з п.7.4. Положення Начальник відділу очолює відділ, здійснює безпосередньо керівництво цим підрозділом і несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності, відповідає за стан службової та виконавчої дисципліни у відділ та своєчасне виконання службових завдань підлеглими, дотримання ними законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність ДСНС України ГУ ДСНС України в Одеській області .
Згідно з п.7.5. Положення начальник відділу має право здійснювати особисто та організовувати проведення перевірок у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які належать до функцій і завдань відділу, складати акти та приписи щодо виявлення за результатами перевірок порушень вимог чинного законодавства у сфері пожежної техногенної безпеки та цивільного захисту, особисто перевіряти їх або організовувати перевірку усунення у терміни визначені приписом, застосовувати відповідно до чинного законодавства санкції адміністративного впливу до суб`єктів господарювання, підприємств, установ, організацій та громадян за порушення встановлених законом вимог пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, невиконання приписів, постанов, розпоряджень посадових осіб органів державного нагляду у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту.
Незважаючи на обізнаність з вищевказаними вимогами нормативно-правових актів щодо діяльність службових осіб відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області у невстановлений в ході досудового розслідування час, у невстановленому в ході досудового розслідування місці, у головного інспектора відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області ОСОБА_8 та начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області ОСОБА_6 виник злочинний умисел спрямований на особисте незаконне збагачення шляхом вимагання та отримання неправомірної вигоди від представника суб`єкта господарської діяльності, який здійснює таку діяльність на території Суворовського району м. Одеси, при наступних обставинах.
В ході досудового розслідування, встановлено, що відповідно до договору № 01/10/2021 від 01.10.2021 укладеного між ФОП ОСОБА_9 та ФОП ОСОБА_10 останній орендує об`єкт, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 та прилеглу територію у розмірі 10 квадратних метрів.
Серед видів економічної діяльності, якими може займатися ОСОБА_10 є роздрібна торгівля пальним.
Відповідно до довіреності від 26.11.2021 ОСОБА_10 надав право ОСОБА_11 бути його представником в усіх підприємствах, установах та організаціях, в тому числі в органах державної влади з питань пов`язаних із захистом прав та представництва ОСОБА_10 як ФОП ОСОБА_10 .
Крім того ФОП ОСОБА_10 фактично доручучив ОСОБА_11 здійснювати керівництво господарською діяльністю автозаправним комплексом, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .
В ході досудового розслідування, встановлено, до відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області надійшла скарга щодо порушень правил пожежної та техногенної безпеки співробітниками АЗС, що створює загрозу виникнення надзвичайних ситуацій, загрозу поряд розташованим приватним будівлям, захаращення території та спилювання горючого сміття, відходів виробництва, допущення розливання на землю нафтопродукті, не засипання піском та спеціальними хімічними речовинами, відсутності первинних засобів пожежогасіння ФОП ОСОБА_10 , розташованого за адресою: АДРЕСА_3 .
Так, ОСОБА_8 та ОСОБА_6 достовірно володіючи інформацією, про наявність скарги на діяльність автозаправної станції, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 та достовірно усвідомлюючи, що у них маються владні повноваження, які можуть бути використані для перешкоджання господарській діяльності суб`єкта господарювання у них за попередньою змовою, виник злочинний умисел на вимагання та одержання неправомірної вигоди за не проведення перевірки вищевказаної автозаправної станції у встановленому законодавством порядку з питань дотримання пожежної та техногенної безпеки, який вони реалізували за наступних обставин.
В подальшому 24.11.2021 у невстановлений період часу ОСОБА_8 прибув до автозаправної станції, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 та повідомив, що він є службовою особою відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області та ним здійснюється розгляду скарги на діяльність автозаправної станції, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 та йому необхідно поспілкуватися з фактичним керуючим даним об`єктом господарської діяльності, для цього він залишив свій контактний номер телефону НОМЕР_1 .
Пізніше того ж дня до автозаправної станції прибув ОСОБА_11 , якому надали залишений ОСОБА_8 номер телефону, на який він того ж дня зателефонував.
В ході телефонної розмови ОСОБА_8 повідомив, що він є головним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області та у нього на розгляді перебуває скарга громадян на діяльність автозаправної станції, у зв`язку з чим ОСОБА_11 , як фактично керуючому автозаправної станції необхідно прибути до адміністративної будівлі відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області, яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Чорноморського козацтва, 88, наступного дня, тобто 25.11.2021.
В подальшому 25.11.2021 ОСОБА_11 прибув до адміністративної будівлі відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області, де зустрівся з ОСОБА_8 у його робочому кабінеті, який знаходиться на другому поверсі вказаної будівлі.
Переобуючи у службовому кабінеті ОСОБА_8 повідомив про наявність скарги на діяльність автозаправної станції, та як підтвердження своїх слів надав ОСОБА_11 копію вказаної заяви, та сказав, що для вирішення питання з позитивним розглядом, скарги, яке на потягне за собою здійснення реальної перевірки діяльності автозаправної станції, та у разі виявлення порушень притягнення до адміністративної відповідальності та накладення штрафних санкцій, необхідно поспілкуватися з начальником Суворовського РВ у м. Одеса ГУ ДСНС України в Одеській області ОСОБА_6 .
Після чого ОСОБА_8 провів ОСОБА_11 до службового кабінету ОСОБА_6 , який знаходиться на другому поверсі тієї ж будівлі.
В ході спілкування ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_11 , що існує механізм списання заяви, який не потягне до адміністративної відповідальності та не накладення штрафних санкцій на власників автозаправної станції, та обмеження в її діяльності. Для цього необхідно оформити певний перелік документів та страховий поліс на діяльність автозаправної станції, та виконати умови, які озвучить ОСОБА_8 , що був присутній в ході розмови.
Після розмови в кабінеті ОСОБА_6 , ОСОБА_8 відвів ОСОБА_11 до свого службового кабінеті та, усвідомлюючи протиправність своїх дій, їх наслідки та бажаючи їх настання, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , повідомив ОСОБА_11 про необхідність надання йому для позитивного розгляду скарги на діяльність автозаправної станції грошові кошти у якості неправомірної вигоди у розмірі 400 доларів США.
Усвідомлюючи явно протиправний характер дій ОСОБА_8 та те, що він діє за погодженням з його безпосереднім керівником ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , у зв`язку з існуванням реальної небезпеки створення службовими особами відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області перешкод здійснення господарської діяльності автозаправної станції погодився надати їм неправомірну вигоду.
В подальшому на підставі телефонної домовленості, 06.12.2021 ОСОБА_11 прибув до службового кабінету ОСОБА_8 , який знаходиться на другому поверсі адміністративної будівлі відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області, де у відповідності до раніше озвученої ОСОБА_8 вимоги про надання неправомірної вигоди, ОСОБА_11 надав йому неправомірну вигоду у розмірі 400 (чотириста) доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 06.12.2021 становить 10 932 (десять тисяч дев`ятсот тридцять дві) гривні.
За вищевказаних обставин ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України одержанні службовою, за попередньою змовою групою осіб неправомірної вигоди, для себе, за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії, з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднаного з вимаганням неправомірної вигоди.
Не зупиняючись на скоєному та переслідуючи мету щодо систематичного отримання неправомірної вигоди від представника суб`єкта господарської діяльності ОСОБА_11 за не проведення перевірок автозаправної станції, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , щодо стану дотримання пожежної та техногенної безпеки, 06.12.2021, ОСОБА_8 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , та знаходячись у службовому кабінеті на 2 поверсі адміністративної будівлі відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області, повідомив ОСОБА_11 , що йому необхідно прибути до відділу 08.12.2021 для спілкування з ОСОБА_12 з приводу оформлення страхового полісу та іншої документації.
Прибувши 08.12.2021 о 16:00 до відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області, ОСОБА_11 разом з ОСОБА_8 пішли до службового кабінету ОСОБА_6 .
В ході спілкування ОСОБА_6 наголосив, що для формального розгляду скарги на діяльність автозаправної станції ОСОБА_11 з позитивним для нього результатом, необхідно оформити певний перелік документів та поліс страхування у конкретній фірмі, представник якої зв`яжеться з ОСОБА_11 в найближчий час та узгодить всі деталі оформлення.
Також в ході спілкування ОСОБА_6 у присутності ОСОБА_8 висловив ОСОБА_11 вимогу надавати неправомірну вигоду у розмірі 3000 (трьох тисяч) гривень раз у квартал за безперешкодну діяльність автозаправної станції за адресою: АДРЕСА_3 та не проведення перевірок з боку службових осіб відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області. Крім того, ОСОБА_6 повідомив, що з приводу даних питань ОСОБА_11 повинен контактувати з ОСОБА_8 .
Усвідомлюючи протиправність дій службових осіб відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , та реально побоюючись, що у разі відмови у наданні неправомірної вигоди можуть бути створені реальні перешкоди законній господарській діяльності, ОСОБА_11 погодився на висловлену пропозицію.
В подальшому, 10.01.2022, на виконання раніше озвучених незаконних вимог ОСОБА_6 про надання неправомірної вигоди, ОСОБА_11 , о 17 год. 00 хв., перебуваючи в салоні автомобіля «Renault Kengo» д.н.з. НОМЕР_2 , який перебував на Т-образному перехресті вулиць Дідріхсона та Дюківської, біля будинку № 8 по вулиці Дюківської у м. Одеса, на узбіччі проїжджої частини дороги передав, а ОСОБА_8 виконуючи раніше досягнуті домовленості з ОСОБА_6 , отримав неправомірну вигоду у розмірі 3000 (трьох тисяч) гривень за безперешкодну діяльність автозаправної станції, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .
У кримінальному провадженні ОСОБА_6 15 січня 2022 року повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 368 КК України.
Враховуючи викладені у клопотанні обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому орган досудового розслідування звертається до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
2.Позиція та доводи сторін кримінального провадження
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, пояснення надав аналогічні тексту клопотання. На запитання суду в судовому засіданні повідомив, що грошові кошти в розмірі 400 доларів США (10 932 гривень) та 3000 гривень вилучені у ОСОБА_8 , який їх особисто отримав. В підозрюваного грошові кошти не вилучались, обшук не проводився.

Захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечили проти обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу. Захистом було надано заперечення на клопотання слідчого, на думку захисту зазначені в запереченнях обставини вказують, що: (1) підозра побудована на припущеннях органу досудового розслідування, а отже не може бути розцінена, як обґрунтована та вказано на безпідставність твердження сторони обвинувачення щодо існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України; (2) в судовому засіданні захистом подана заява про наявність ознак провокації в діях заявника та сторони обвинувачення, відповідно до якої ОСОБА_11 є заявником та потерпілим в іншому кримінальному провадженні, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. У зв`язку з викладеним захист просив відмовити у задоволенні клопотання щодо обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав думку захисників та повідомив, що у період з 13.12.2021 по 31.01.2022 перебуває у щорічній відпустці, ніяких грошей не отримував, про спілкування ОСОБА_8 з ОСОБА_11 йому невідомо та вказаного злочину він не вчиняв. У зв`язку з викладеним підозрюваний просив відмовити у задоволенні клопотання.

3. Мотиви слідчого судді.
3.1 Обґрунтованість підозри.
Надаючи оцінку доводам щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

У зв`язку з тим, що чинними нормами кримінального процесуального законодавства не надано оцінку поняттю «обґрунтована підозра» та не визначено єдиних критеріїв підходу до визначення її наявності у кримінальному провадженні, в оцінці цього питання суд користується практикою Європейського суду з прав людини, яка, відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики ЄСПЛ, є джерелом права.

Так, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення.

Крім того, ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі.

Однак вимога, що підозра має ґрунтуватися на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. До того ж за відсутності обґрунтованої підозри особа за жодних обставин не може бути затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть слугувати підставою для обґрунтованої підозри (див. рішення у справі «Чеботарі проти Молдови», №35615/06, п. 48, від 13.11.2007 р.).
Таким чином, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих стороною обвинувачення доказів тих самих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Разом з тим, з наданих стороною обвинувачення матеріалів, які обґрунтовують клопотання, не вбачається, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_6 підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Водночас, оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчим суддею на підставі розумної оцінки сукупності отриманих фактів та обставин не встановлено ймовірну причетність ОСОБА_6 до кримі нальних правопорушень, зокрема:

-За першим епізодом,у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме «в одержанні службовою, за попередньою змовою групою осіб неправомірної вигоди, для себе, за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії, з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднаного з вимаганням неправомірної вигоди».

-За другим епізодом, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме «в одержанні службовою, яка займає відповідальне становище, за попередньою змовою групою осіб, неправомірної вигоди, для себе, за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії, з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднаного з вимаганням неправомірної вигоди, вчинене повторно».

3.1.1 Обґрунтованість підозри щодо першого епізоду.
Слідчий суддя не погоджується із обставинами вказаними в клопотанні щодо першого епізоду, (об`єктом злочину відповідно до клопотання якого було 400 доларів США), так як, кримінальна відповідальність за ст. 368 КК України настає лише за умови, що службова особа одержала неправомірну вигоду за виконання (невиконання) будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища.

Також, повідомлення про підозру не містить даних про те, які саме службові повноваження, якими був наділений ОСОБА_6 як начальник відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління Головного управління ДСНС України в Одеській області, дозволили йому вчинити інкриміноване кримінальне правопорушення, як таке діяння зумовлене його службовим становищем і пов`язане з його владними чи службовими повноваженнями.

Разом з тим, зважаючи на те, що стороною обвинувачення до клопотання про застосування запобіжного заходу не надані матеріали, якими підтверджено наявність попередньої змови групи осіб, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , щодо вимагання та отримання у ОСОБА_10 неправомірної вигоди в сумі 400 доларів США, через ОСОБА_11 , як його представника за довіреністю, для позитивного розгляду вказаної скарги на діяльність автозаправної станції ФОП ОСОБА_10 , інтереси якого ОСОБА_11 представляв.

Крім того, з наданих стороною обвинувачення матеріалів відсутні відомості, які б підтверджували факти вчинення протиправних дій ОСОБА_6 та факти вимагання неправомірної вигоди ОСОБА_6 чи ОСОБА_8 під час спілкування з ОСОБА_11 , також, відсутні факти існування реальної небезпеки створення службовими особами перешкод у здійсненні господарської діяльності вищевказаної автозаправної станції (відсутні погрози негативних наслідків у разі не надання неправомірної вигоди).

Відповідно до наданих матеріалів підозра негативних наслідків для роботи автозаправної станції ФОП ОСОБА_10 у разі не надання неправомірної вигоди, ґрунтується лише припущеннями ОСОБА_11 , що підтверджується протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_11 від 30.12.2021р.

3.1.2 Обґрунтованість підозри щодо другого епізоду.
Відповідно до ч. 1 ст. 32 КК України, повторністю кримінальних правопорушень визнається вчинення двох або більше кримінальних правопорушень, передбачених тією самою статтею або частиною статті Особливої частини цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 32 КК України, повторність, передбачена частиною першою цієї статті, відсутня при вчиненні продовжуваного кримінального правопорушення, яке складається з двох або більше тотожних діянь, об`єднаних єдиним кримінально протиправним наміром.

Враховуючи, що дії ОСОБА_6 , органом досудового розслідування, відповідно до долученого до клопотання повідомлення про підозру, за обставин вчинення злочину за версією слідства,об`єктом якого було 400 доларів США, щодо позитивного розгляду вказаної скарги, кваліфіковано, як «одержання службовою, за попередньою змовою групою осіб неправомірної вигоди, для себе, за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії, з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднаного з вимаганням неправомірної вигоди» тобто за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а за обставин вчинення злочину за версією слідства, об`єктом якого було 3000 гривень систематично один раз на квартал, щодо не проведення відповідних перевірок вказаної автозаправної станції в майбутньому, ОСОБА_13 кваліфіковано, як «одержання службовою, яка займає відповідальне становище, за попередньою змовою групою осіб, неправомірної вигоди, для себе, за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії, з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднаного з вимаганням неправомірної вигоди, вчинене повторно», дають слідчому судді для обґрунтованого висновку, що ОСОБА_6 органом досудового розслідування, інкримінується вчинення двох окремих злочинів, з метою отримання різних предметів злочинів, про що також свідчить кваліфікуюча ознака по другому епізоду, а саме повторність.

Відповідно до обставин зазначених в повідомленні про підозру ОСОБА_6 , за версією слідства про вчинення ОСОБА_6 злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, об`єктом якого було отримання 3000 гривень систематично один раз на квартал, за не проведення відповідних перевірок вказаної автозаправної станції в майбутньому, та про вчинення вказаного злочину органу досудового розслідування стало відомо, в ході досудового розслідування кримінального провадження, №0000585 від 29.11.2021 року.

Відповідно до витягу з ЄРДР за №0000585 від 29.11.2021 року, вбачається що органом досудового розслідування здійснюється розслідування щодо вчинення лише одного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

При цьому, відповідно до вимог ч. 3 ст. 214 КПК України, здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Згідно з пунктом 4.3.1 Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Служби безпеки України, Адміністрації Державної прикордонної служби України, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України від 16 листопада 2012 року № 114/1042/516/1199/936/1687/5 (далі - Інструкція), якщо в результаті проведення негласної слідчої (розшукової) дії виявлено ознаки кримінального правопорушення, яке не розслідується в даному кримінальному провадженні, слідчим або уповноваженим оперативним підрозділом невідкладно складається протокол, що не пізніше 24 годин з моменту виявлення ознак зазначеного кримінального правопорушення надається прокурору, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва.

Таким чином, використання матеріалів НС(Р)Д з одного кримінального провадження у іншому без дозволу слідчого судді апеляціи?ного суду тягне за собою і?х недопустимість.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що надані слідчому судді матеріали, свідчать про те, що відповідні відомості за другим епізодом вчинення за версією слідства ОСОБА_6 злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, об`єктом якого було отримання 3000 гривень систематично один раз на квартал, за не проведення відповідних перевірок вказаної автозаправної станції в майбутньому, до ЄРДР внесено не було.

Так, зі змісту ст. 2 КПК України вбачається, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності;

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Частиною 1 статті 276 КПК України передбачено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Разом з тим, в порушення вимог ч. 3 ст. 184 КПК України, слідчий, належних доказів, які обґрунтовують підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину за другим епізодом, до клопотання не долучив, що позбавило слідчого суддю можливості перевірити обґрунтованість висунутої підозри, в цій частині, з метою вирішення питання щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу.

Зокрема, як вбачається з вищенаведеного, незважаючи на те, що слідчим в повідомленні про підозру зазначено, що ОСОБА_6 вчинив два злочини, передбачені ч. 3 ст. 368 КК України, однак слідчий фактично повідомив ОСОБА_6 про вчиненням ним злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, об`єктом якого було отримання 3000 гривень систематично один раз на квартал, за не проведення відповідних перевірок вказаної автозаправної станції в майбутньому, поза межами кримінального провадження, а саме до внесено відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Також слідчий суддя звертає увагу, що матеріали справи не містять відомостей та доказів, які б свідчили, що результати проведених негласних слідчих (розшукових) дій та інших слідчих дій, за другим епізодом, отриманих у ході здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, були отриманні з іншого кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді Апеляційного суду, якою надано дозвіл на їх використання, чи в результаті об`єднання з іншим відповідним кримінальним провадженням, а тому докази, покладені в основу підозри ОСОБА_14 за другим епізодом, на неврахування яких посилається сторона захисту, отримано з порушенням встановленої процесуальної процедури.

Окремо слід вказати, що з наданих стороною обвинувачення матеріалів відсутні відомості, які б підтверджували факти вчинення протиправних дій ОСОБА_6 та факти вимагання неправомірної вигоди ОСОБА_6 під час спілкування з ОСОБА_11 , також, відсутні факти існування реальної небезпеки створення ОСОБА_6 перешкод у здійсненні господарської діяльності вищевказаної автозаправної станції (відсутні погрози негативних наслідків у разі не надання неправомірної вигоди).

Відповідно до наданих матеріалів підозра негативних наслідків для роботи автозаправної станції ФОП ОСОБА_10 у разі не надання неправомірної вигоди, з боку ОСОБА_6 , як службової особи, ґрунтується лише припущеннями ОСОБА_11 , що підтверджується протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_11 від 30.12.2021р.

Отже, стороною обвинувачення не встановлено, які умови створив ОСОБА_6 за яких ФОП ОСОБА_10 в особі представника ОСОБА_11 змушений був погодитись та дати йому неправомірну вигоду з метою запобігання шкідливим наслідкам щодо своїх прав та інтересів. Також не встановлено, які заходи мали вживатись ОСОБА_15 в разі відмови дати неправомірну вигоду.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що під час документування та реалізації факту передання ОСОБА_11 , за версією слідства неправомірної вигоди ОСОБА_8 , ОСОБА_6 відповідно до наказу № 251 від 12.11.2021 перебував у щорічній відпустці у період часу з 13.12.2021 по 31.01.2022.

Суб`єктивна сторона злочину, передбаченого ст.368 КК України характеризується прямим умислом. Тобто службова особа усвідомлює, що вона отримує неправомірну вигоду за вчинення будь-якої дії в інтересах того, хто дав таку вигоду, чи в інтересах третьої особи з використанням влади або службового становища.
Суб`єктом злочину, ознаки якого закріплені в ч.1 ст.368 КК України є службова особа.
Відповідно до ч.3 ст.18 КК України законодавець виділяє окремо як спеціальний суб`єкт злочину - службову особу, яка постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснює функції представника влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймає в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно - розпорядчих чи адміністративно - господарських функцій.
Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.
Згідно наказу № 251 від 12.11.2021 ОСОБА_6 перебував у щорічній відпустці у період часу з 13.12.2021 по 31.01.2022.
Отже, із досліджених доказів наданих саме стороною обвинувачення встановлено, що на час нібито одержання неправомірної вигоди ОСОБА_8 , 10.01.2022, ОСОБА_6 не виконував організаційно - розпорядчих функцій та не був наділений відповідними повноваженнями.
Разом з тим, стороною обвинувачення не вказано яку роль та яким чином приймав ОСОБА_6 у вказаному кримінальному провадженні (розподіл ролей не зазначено).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. При цьому, повідомлення має містити відомості про правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

Однак, слід звернути увагу на те, що слідчим кваліфікуючи дії ОСОБА_6 , як за першим так і за другим епізодом, в письмовому повідомленні про підозру вказано окрім іншого в кваліфікуючих ознаках: «одержані службовою, …», що свідчить про відсутність такої обов`язкової кваліфікуючої ознаки відповідних злочинів, як: «одержані службовою особою», разом з тим, слідчий суддя бере до уваги, що вказане також може свідчити про описку в повідомленні про підозру.

При цьому слідчий суддя наголошує, що не має права самостійно вносити доповнення, зміни до повідомлення про підозру, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ`єктивність, упередженість слідчого судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

Крім того, у своїх рішеннях Європейського суду з прав людини неодноразово наголошував, що суд не має права самостійно відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом), що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Оскільки, у складеному слідчимписьмовому повідомлені про підозру, який є уповноваженою особою на її складання, не зазначено обов`язкової кваліфікуючої ознаки відповідних злочинів, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, як: «одержані службовою особою», а тому з урахуванням сталої практики ЄСПЛ вважаю, що усунення цих недоліків слідчим суддею неминуче призведе до порушення ст. 6 Конвенції, що є недопустимим.

Крім того, ВССУ в своєму узагальненні судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 2014 року зазначив, що коли сторона кримінального провадження не доводить, що існує обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення, передбаченого конкретною статтею або частиною статті КК (випадки завищення кваліфікації), слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання. Це правило поширюється і на вирішення питання про наявність та відсутність кваліфікуючих ознак відповідного злочину, обґрунтовану підозру, в наявності яких сторона кримінального провадження повинна довести перед судом. Таким чином, випадки неправильної кваліфікації кримінального правопорушення є фактично не доведенням вчинення особою кримінального правопорушення, при якому у задоволенні клопотання повинно бути відмовлено.

Стосовно заяви сторони захисту про наявність ознак провокації в діях заявника та сторони обвинувачення, слідчий суддя зазначає, що зробити висновок щодо наявності (відсутності) факту «провокації» і, як наслідок, щодо належності, допустимості й достатності доказів для прийняття відповідного процесуального рішення можливо лише шляхом дослідження всіх матеріалів кримінального провадження, що не здійснює слідчий суддя на стадії досудового розслідування під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

4. Наявність ризиків.
Надаючи оцінку доводам клопотання щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть стали підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу, згідно з частиною 2 даної статті, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, а також встановити недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як встановлено в судовому засіданні, у сторони обвинувачення відсутні факти переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду та під час здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Так, стороною обвинувачення проведено ряд слідчих (розшукових) дій невідкладних обшуків, крім іншого і за місцем роботи ОСОБА_6 , також було направлено повістки про виклик на адресу ГУ ДСНС в Одеській області на що стороною обвинувачення отримано відповідь про перебування ОСОБА_6 у відпустці відповідно до наказу № 251 від 12.11.2021, яким останньому надано щорічну відпустку терміном 50 календарних днів у період часу з 13.11.2021 по 31.01.2022. Після того, як ОСОБА_6 стало відомо, що на адресу ГУ ДСНС в Одеській області надійшли повістки про виклик ОСОБА_6 , останній самостійно, 15.01.2022 прибув до ТУ ДБР з дислокацією у м. Одесі, де з останнім були проведені слідчі- процесуальні дії у вигляді вручення повідомлення про підозру, вручення клопотань щодо обрання запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою та заходу забезпечення у вигляді відсторонення від посади, проведення допиту у якості підозрюваного.

Вказані обставини свідчать про фактичну відсутність ризику переховування, як від органу досудового розслідування так і суду.

Разом з тим, стороною обвинувачення не доведено, що у підозрюваного наявні матеріальні та нематеріальні активи, які б могли забезпечити належну можливість переховування, не доведено наявність будь-якого нерухомого майна закордоном, родичів чи друзів, які проживають закордоном та могли б сприяти його незаконному переховуванню.

Крім того, стороною обвинувачення не доведено факти знищення, схову або спотворення будь-якої з речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин вказаного кримінального правопорушення, при цьому слідчий суддя бере до уваги, що за місцем роботи ОСОБА_6 на теперішній час праведно невідкладний обшук, за результатами якого, з кабінету ОСОБА_6 не вилучено жодних речей та документів, що мають відношення до вказаного кримінального провадження. Речі та документи, що мають значення для вказаного кримінального провадження вилучені під час проведення невідкладного обшуку в кабінеті ОСОБА_8 та під час його затримання. Разом з тим, стороною обвинувачення не наведено жодних конкретних відомостей щодо вказаних речей та документів, які можуть зберігатись у ОСОБА_6 та в подальшому можуть бути знищенні, спотворені останнім.

Крім того, стороною обвинувачення не доведено факт незаконного впливу на свідків, з метою зміни ними показів на свою користь, зокрема на діючих працівників відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Суворовському району Одеської області територіальної громади Одеського районного управління ГУ ДСНС в Одеській області, а також на заявника у даному кримінальному провадженні, інших свідків у цьому ж кримінальному провадженні, у тому числі які наразі працюють в ГУ ДСНС в Одеській області та територіальних підрозділах.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 2 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

5. Висновки слідчого судді.
Таким чином, враховуючи встановлені слідчим суддею обставина та наведені положення норм закону, слідчий суддя вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу.

Керуючись ч. 2 ст. 376 ст.ст. 176-178, 183, 193, 194КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого умісті Миколаєві, ОСОБА_7 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000585 від 29.11.2021 року - відмовити.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1