СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/8627/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 жовтня 2021 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі
слідчого судді ОСОБА_1 ;
за участю секретаря ОСОБА_2 ;
прокурора ОСОБА_3 ;
підозрюваного: ОСОБА_4 ;
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 001774, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 квітня 2020 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Києва, українеця, громадянина України, не одруженого, із середньою освітою, офіційно не працючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого: 05.11.2015 Солом`янським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 263 КК України до 4 років позбавлення волі з випробуванням, іспитовим строком на 1 рік 6 місяців; 01.03.2017 Святошинським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі з випробуванням, іспитовим строком 2 роки; 23.08.2018 Шевченківським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі з випробуванням, іспитовим строком 2 роки (покарання не відбуто у зв`язку з ухиленням від відбування покарання) та 19.03.2020 оголошеного у розшук, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України-
ВСТАНОВИВ:

Слідчий Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором ОСОБА_8 звернулась до суду з клопотанням про застосування забожіного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001774, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 квітня 2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Слідчий стверджує, що ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово засудженим, в останнє 23.08.2018 Шевченківським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі з випробуванням, іспитовим строком на 2 роки, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та маючи не зняту та непогашену в законному порядку судимість, повторно вчинив умисний злочин корисливо-насильницького характеру.

Так, за версією органу досудового розслідування, ОСОБА_4 27.03.2020 приблизно о 02:30, знаходячись на площадці першого поверху четвертого під`їзду будинку АДРЕСА_3 , повторно відкрито викрав чуже майно, яке належить ОСОБА_9 , спричинивши потерпілій майнову шкоду.

При цьому, ОСОБА_4 , 27.03.2020 у нічний час, знаходячись неподалік будинку АДРЕСА_3 , маючи досвід вчинення злочинів, з метою покращення свого матеріального становища, вирішив відкрито викрасти майно своєї знайомої ОСОБА_9 , проживаючої у вказаному вище будинку.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_4 27.03.2020 приблизно о 02:00, зателефонував своїй знайомій ОСОБА_9 та під вигаданим приводом термінової розмови, попросив потерпілу вийти з квартири до під`їзду, на що остання погодилась та вийшла зі своєї квартири АДРЕСА_4 , де зустрілась із ОСОБА_4 .

Продовжуючи далі свої злочинні дії, ОСОБА_4 , приблизно о 02:30 цієї з ночі, під приводом зателефонувати, попросив у ОСОБА_9 її мобільний телефон, на що потерпіла, не підозрюючи про дійсні злочинні наміри ОСОБА_4 , погодилась та передала останньому свій мобільний телефон «XiaomiRedmiGo», вартістю 1400 гривень, в якому знаходилась сім-картка оператора мобільного зв`язку «Lifecell», вартістю 100 гривень, на рахунку якої грошових коштів не було. Отримавши в такий спосіб доступ до майна ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , з метою остаточного доведення злочину до кінця, направився до виходу з під`їзду будинку, незважаючи на усні вимоги потерпілої ОСОБА_9 повернути їй мобільний телефон.

Заволодівши таким способом чужим майном ОСОБА_9 , ОСОБА_4 з місця вчинення злочину втік, спричинивши своїми умисними діями потерпілій майнову шкоду на загальну суму 1500 гривень.
Обґрунтованість підозри підтверджується матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання.
Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив умисний злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 6 років, ніде не працює, тому може переховуватись від органів досудового розслідування. незаконно впливати на свідків, потерпілу, продовжувати вчиняти інші злочини, та вважає, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на обставини, що зазначені в клопотанні.
Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання та просив обрати йому запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора та підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001774, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 квітня 2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
07.04.2020, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, шляхом направлення повідомлення про підозру поштою, однак підозрюваний лист не отримав та ухилився від явки до слідчого, у зв`язку з чим постановою слідчого від 25.05.2020 року підозрюваного було оголошено розшук (а.с. 35).

26.10.2021 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України наручно (а.с. 39-42).

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Наявність обґрунтованою підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- протоколом огляду місця події від 04.04.2020 (а.с. 8-11);

- показами потерпілої ОСОБА_9 від 07.04.2020, яка повідомила про спосіб вчинення відносно неї вищевказаного злочину, відомості про викрадене майно та особу яка його вчинила (а.с. 12-16, 21-25);

- показами свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 (а.с. 26-29, 30-33);

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, на якому потерпіла ОСОБА_9 вказала на ОСОБА_4 як на особу, яка причетна до вчинення зазначеного злочину та обставини його вчинення (а.с. 18-20).

Наявні в матеріалах клопотання докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Під час перевірки наявності ризиків, передбачених п.п. 1 - 4 ч. 1 статті 177 КПК, у кримінальному провадженні № 0001774 від 05.04.2020 щодо підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , передбачає виключно покарання у виді реального позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.). Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Крім цього враховуючи той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 був у минулому засуджений за аналогічні кримінальні правопорушення, слідчий суддя не може ігнорувати ризик повторного вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
Щодо можливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
Виходячи з положень п.п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
Ризики, які вище буди встановлені слідчим суддею, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, ризик незаконно впливати на свідків та потерпілу, ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та ризик вчинення інших правопорушень є актуальними безвідносно до стадії цього кримінального провадження.
З огляду на викладене, а також наведених вище характеристик кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , особи підозрюваного, який раніше тричі засуджений за вчинення аналогічних злочинів, не працює, після вчинення кримінального правопорушення перебував у розшуку та вагомості встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК, слідчий суддя дійшов висновку про те, що іншими, більш м`якими запобіжними заходами запобігти настанню зазначених ризиків не видається за можливе, оскільки існують обґрунтовані доказами достатні підстави вважати, що незастосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою призведе до неправомірного впливу на свідків, потерпілу, переховуванню підозрюваного від органів досудового розслідування, вчиненню підозрюваним інших кримінальних правопорушень, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а тому на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді тримання під вартою буде необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 та зможе запобігти цим ризикам, що свідчить про обґрунтованість клопотання про застосування заходу забезпечення у виді тримання під вартою.
Щодо визначення розміру застави слідчий суддя, на основі наданих прокурором та підозрюваним пояснень, а також матеріалів клопотання, приходить до таких висновків.
Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу (ч. 1 ст. 182 КПК України).
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті (ч. 3 ст. 183 КПК України).
Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина 4 статті 182 КПК).
Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( п. 2) ч. 5 ст. 182 КПК). У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина 5 статті 182 КПК).
Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.
При визначені розміру застави необхідно врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.
Таким чином, слідчий суддя, зважаючи на тяжкість інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також враховуючи відомості про його особу та майновий стан, приходить до висновку про можливість обрання підозрюваному альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у межах двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 47 580 грн.
Також, у разі внесення застави як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), відповідно до положень ч.5 ст.194 КПК України, для зменшення наведених вище ризиків на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність застосування яких стороною обвинувачення доведено, а саме: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з особами, які мають статус свідків у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 182-184, 193, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором О. Корбут. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 001774, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 квітня 2020 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят) днів до 24 грудня 2021 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 розмір застави у межах двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 47 580 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою на депозитний рахунок Святошинського районного суду м. Києва (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059 ;банк отримувача ДКСУ, м.Київ ;код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA1012089), після внесення якої ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави строком на два місця з моменту внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з особами, які мають статус свідків у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає направленню до ДУ "Київський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали оголошено 27.10.2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1