Провадження № 1-кс/643/5627/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24.12.2021 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулась до суду з клопотанням, у якому з метою збереження речових доказів просить накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено під час огляду місця ДТП 18.12.2021 на автодорозі Харків-Липці навпроти б.60 по вул. Соборній в с. Циркуни Харківського району Харківської області, а саме ТЗ автомобіль ВАЗ 2109 д.н.з. НОМЕР_1 , який належить на праві користування ОСОБА_4 .

З наданих матеріалів вбачається, що 18.12.2021 надійшло повідомлення оператора 102, про те, що на трасі Харків-Липці водій автомобіля ВАЗ 2109 д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , виїхав за межі траси та врізався у дерево поряд з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_1 . Внаслідок ДТП ОСОБА_6 та ОСОБА_5 були доставлені до лікарні з тілесними ушкодженнями.

Відомості про кримінальне правопорушення, відповідно до вимог ч.ч. 1, 4 ст.214 КПК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.12.2021 за №0003462 за попередньою кваліфікацією ч. 1 ст. 286 КК України.
Згідно повідомлення оператора 102 18.12.2021 ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 була доставлена до ХМКЛШНМД ім.проф.Мещанінова, де в ході огляду у неї було виявлено забій грудної клітини, перелом ребер(?), численні ссадна обличчя. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 був доставлений до ХМКЛШНМД ім.проф.Мещанінова, де в ході огляду у нього було виявлено зчмт(?), забій грудної клітини, перелом ребер(?), перелом вивих лучезапястного суглоба.

18.12.2021 в період часу з 09:20 год. по 10:00 год. був проведений огляд місця ДТП на автодорозі Харків-Липці поряд з будинком за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Слобожанське, вул. Миру 23. Під час огляду було виявлено та вилучено автомобіль ВАЗ 2109, д.н.з. НОМЕР_1 .

Згідно наданого слідчим відділення №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Х/о ОСОБА_7 відповідно до баз даних системи ІПНП, ГСЦ АМТ, відомості про автомобіль ВАЗ 2109 д.н.з. НОМЕР_1 відсутні.
Як вбачається з пояснень, наданих ОСОБА_4 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , автомобіль ВАЗ 2109 д.н.з. НОМЕР_1 перебуває у його користуванні без оформлення права власності у встановленому законом порядку (був придбаний за техпаспортом).

На теперішній час ТЗ автомобіль ВАЗ 2109 д.н.з. НОМЕР_1 перебуває у відділенні поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Слобожанське, вул. Першотравнева 1.

Прокурор зазначає, що враховуючи положення ст.98 КПК України, є підстави стверджувати, що вилучене майно є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, оскільки зберігає на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані, як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна. Додала, що вилучене майно необхідне для проведення експертиз (авто-товарознавчої, трасологічної, авто-технічної тощо.) направлених на встановлення обставин кримінального правопорушення, проведення слідчих експериментів.
В судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву у якій просила розглянути клопотання задовольнити та розглянути за її відсутності.

Володілець майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся шляхом направлення смс повідомлення на вказаний слідчим, та у його особистих поясненнях номер телефону. Згідно довідки смс доставлена 22.12.2021 о 17:27.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.5 ст.171 КК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 29.10.2021, тобто на наступний робочий день після огляду місця події та вилучення майна, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.
Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, доказів, які б вказували на безпідставність вилучення майна під час розгляду даного клопотання не встановлено.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження третьою особою майном, яке є предметом даного клопотання, а вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки є достатні підстави вважати, що вилучене майно могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, на теперішній час здійснюється досудове розслідування, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду цих предметів та проведення відповідних судових експертиз, тому, на переконання суду, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки речовий доказ може бути приховано, пошкоджено, зіпсованно, знищено, перетворено, відчужено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено під час огляду місця ДТП 18.12.2021 на автодорозі Харків-Липці навпроти б.60 по вул. Соборній в с. Циркуни, Харківського району Харківської області, а саме на транспортний засіб ВАЗ 2109 д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві користування належить ОСОБА_4 , мешкаючому за адресою: АДРЕСА_2 .

Зберігання майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної вили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1