Справа № 202/1363/22
Провадження № 1-кс/202/1120/2022
УХВАЛА
про повернення клопотання

29 березня 2022 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ознайомившись зклопотанням дізнавача СД ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000117 від 24 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000363 від 05 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло дізнавача СД ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про арешт майна, в якому дізнавач, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні № 0000117 просить накласти арешт на два прозорих сліп-пакета з кристалічною речовиною жовтого кольору, ваги, прозорі сліп-пакети у кількості 19 штук та автомобіль марки «Renault Kango», реєстраційний номер НОМЕР_1 , шляхом накладення заборони на їх відчуження та користування.
Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин, виходячи з наступного.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
При цьому, статтею 40-1 КПК України передбачено, що дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання. Дізнавач уповноважений, зокрема, звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Разом з тим, всупереч вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, дізнавачем у клопотанні не зазначені документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном, а також не виконано вимог щодо необхідності долучення до клопотання оригіналів або копій документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, зокрема, документів на підтвердження права власності на автомобіль марки «Renault Kango», реєстраційний номер НОМЕР_1 .
Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Враховуючи те, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність його повернення прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-175, 309, КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000117 від 24 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - повернути прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1