ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/4710/21
Провадження № 1-кс/210/2013/21

"07" вересня 2021 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривий Ріг клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження, внесеного 11 серпня 2021року до Єдиного реєстру досудових розслідування за № 0000429 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,
про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:
1.Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
До слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання.
У клопотанні прокурором ставиться питання про накладення арешту на майно, вилучене 11.08.2021 року під час огляду місця події, за адресою: м. Кривий Ріг, вулиця Стрєльнікова, 2, а саме:
-мобільний телефон «Huawei Y6 290y» із сім-карткою НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 .

Прокурор просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування до прийняття рішення у кримінальному провадженні.

2.Позиція учасників судового розгляду.
Прокурор подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, підтримує заявлене клопотання, просить його задовольнити з мотивів та підстав, викладених в клопотанні.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора,, власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, не є перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до ч. 4, 6 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників процесу, фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування не здійснювалось.

В матеріалах клопотання міститься розписка ОСОБА_4 про згоду на тимчасове вилучення майна.

3. Виклад обставин та правова кваліфікація
СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000429, відомості про яке внесені 11 серпня 2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 309 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Криворізькою південною окружної прокуратури.

Встановлено, що 10.08.2021 за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Віталія Матусевича, 11 працівниками поліції було виявлено громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого при проведенні поверхневої перевірки відповідно до ст. 34 Закону України "Про Національну поліцію" виявлено 3 згортки з речовиною зеленого кольору рослинного походження .

В ході усного опитування ОСОБА_4 погодився показати місця «закладок» наркотичного засобу канабісу, про що написав письмову заяву. В подальшому 10.08.2021 за участю ОСОБА_4 було проведено ряд слідчих дій на території парку ім. Богдана Хмельницького біля «Плавбасейну», вул. Ю. Камінського 26, пр. Металургів, 33, вул. Героїв АТО 19, вул. Качалова, 4. В ході проведення огляді місця події за вказаними адресами було виявлено та вилучено 13 «закладок» невстановленою речовини, яка має зовнішні специфічні ознаки наркотичного засобу «канабіс». Під час здійсненні вказаних оглядів за участю ОСОБА_4 , який самостійно та добровільно вказував на місце знаходження «закладок» наркотичного засобу канабісу, останній використовував власний мобільний телефон «Huawei Y6 290y» із мобільним номером телефону НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , а саме месенджер «Телеграм» у якому у чатах «Соцык 15», «Артём 10», «95 Квартал 10» розміщенні фотознімки місць розташування вище зазначених «закладок», частина яких була виявлена та вилучена.

В подальшому, 11.08.2021 у період часу з 01:20 години до 01:40 години за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрєльнікова, 2 у ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, слідчим СВ ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 проведено огляд місця події в ході якого ОСОБА_4 видав для огляду мобільний телефон «Huawei Y6 290y» із номером телефону НОМЕР_4 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 . В ході проведення огляду вказаного телефону виявлено у Месенджері «Telegram» вкладку «Иртть» у якій виявлено 5 вкладок листування: «Kosmos Shop Chat», «Соцык 15», «Kosmos Shop», «Артём 10», «95 квартал 10». Під час огляду вказаних вкладок для листування виявлено смс-повідомлення між ОСОБА_4 та абонентом « ОСОБА_6 »: ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо збуту наркотиків шляхом здійснення «закладок» на території Металургійного та інших районів м. Кривого Рогу. Відповідно до ч.1 ст. 168 КПК України, вилучений мобільний телефон відповідно до протоколу огляду є тимчасово вилученим майном.

Відповідно до постанови про долучення до кримінального провадження у якості речового доказу, винесеної 11.08.2021 слідчим СВ ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 : мобільний телефон «Huawei Y6 290y» із мобільним номером телефону НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 визнано та долучено у якості речових доказів у кримінальному провадженні № 0000429 від 11.08.2021.

Накладення арешту на вилучений телефон, який визнано в якості речового доказу, необхідно для виконання цілей кримінального провадження, зокрема використання під час досудового розслідування в якості речового доказу, а також з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, інформації, що міститьсяв ньому, оскільки існують ризики вчинення зазначених дій, особою у якої вилучено вказане майно, з метою уникнення останніми кримінальної відповідальності.

4. Щодо дотримання строків звернення із клопотанням:
Частиною 5 статті 171 КПК визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Клопотання про арешт майна подано на виконання вимог частини 3 статті 171 КПК України - після усунення недоліків, оскільки ухвалою слідчого судді від 27.08.2021 року у справі № 210/4710/21, пр. № 1-кс/210/1968/21, аналогічне клопотання, подане слідчим, повернуто для усунення недоліків та встановлено строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії ухвали.
Слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подане своєчасно - на наступний робочий день після вилучення майна.
Клопотання з виправленими недолікаминаправлено до суду засобами поштового зв"язку 03 вересня 2021 року та надішло до канцелярії суду 06 вересня 2021 року. Встановлений слідчим суддею строк на усунення недоліків дотримано.

5. Положення закону, якими керувався слідчий суддя при вирішенні клопотання.
Частиною 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Слідчий суддя враховує, що згідно з пунктом 1 частини 1 статті 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); а за частиною 2 статті 91 КПК України, доказування полягає у збиранні,перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Огляд здійснюється з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 237 КПК України).
Відповідно до частин 5, 7 статті 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Встановлено, що під час огляду місця події 11 серпня 2021р. вилучено речі та предмети, які визнано в якості речових доказів у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР 11 серпня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.
Згідно положень статей 84 - 85 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Згідно з частиною 2 статті 168 КПК України та пунктів 1,3 частини 2 статті 167 КПК України під час обшуку може здійснюватись тимчасове вилучення майна, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
З урахуванням положень частини 7 статті 237 КПК України та статей 167-168 КПК України, вилучений під час огляду телефон набув статусу тимчасово вилученого майна.
Прокурор, посилаючись на вимоги частини 2 статті 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно. В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.
Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з частиною 10 статті 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини 4 статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Ззгідно з частиною 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
У той же час слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

6. Встановлені слідчим суддею обставини та мотиви, із яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали.
Слідчим суддею встановлено, що СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській областіздійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000429 від 11.08.2021року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів достатність підстав вважати, що був вчинений злочин, ознаки якого містяться в диспозиції частини 2 статті 309 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 11.08.2021року огляду місця події, під час якого вилучено вказаний у клопотанні телефон, може бути використані для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбачених у статті 98 КПК України.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.
Прокурором доведено необхідність накладення арешту шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на вилучені під час огляду місця події від 10.08.2021р. до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту на мобільний телефон «Huawei Y6 290y» із сім-карткою НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , власником якого є ОСОБА_4 .

Застосовуючи такий спосіб арешту, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення, що вказане майно може бути знаряддям вчинення злочину.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, та яке могло бути використано для вчинення злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Матеріали, додані до клопотання, а так само і клопотання про арешт майна містить обґрунтування застосування найбільш обтяжливих способів арешту, зокрема заборони використовувати тимчасово вилучено майно до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні.
Під час розгляду клопотання прокурор довів, що застосування найбільш обтяжливого способу арешту - заборона використовувати тимчасово вилучене майно до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні є необхідним та відповідає меті арешту.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна , наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167-168, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження, внесеного 11 серпня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідування за № 0000429 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 11 серпня 2021 року в ході огляду місця події за адресою: м. Кривий Ріг, вулиця Стрєльнікова, 2, а саме:

- мобільний телефон «Huawei Y6 290y» із сім-карткою НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заборонити будь-кому будь-яким чином відчуджувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, проведення відповідних експертиз та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурора - процесуального керівника у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_5 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п"яти) днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1