Справа № 456/5155/21
Провадження № 1-кс/456/1019/2021
УХВАЛА
слідчого судді

"19" жовтня 2021 р. Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , дізнавача ОСОБА_4 , скаржника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Стрий скаргу ОСОБА_5 про скасування постанови дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 від 27.09.2021 про відмову в задоволенні клопотання та залучення до участі у кримінальному провадженні в якості потерпілого,

в с т а н о в и в :
Скаржник звернувся до суду зі скаргою, в якій просить скасувати постанову дізнавача СД Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про відмову в задоволенні клопотання та залучення до участі у кримінальному провадженні за № 0000166 від 14.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 384 КК України в якості потерпілого. В обґрунтування скарги покликається на те, що 14.09.2021 на адресу Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ним було подано заяву про залучення його по кримінальному провадженні за № 0000166 від 14.08.2021 потерпілим. Однак, 30.09.2021 ним було отримано постанову від 27.09.2021 про відмову у задоволенні даного клопотання. Він зазначив, що не згідний з твердженням, зазначеним у постанові від 27.09.2021 про те, що дане кримінальне правопорушення не передбачає настання будь-яких наслідків. Згідно з ч.2 ст. 11 КК України «Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній та юридичній особі, суспільству або державі». Тобто наявність істотної шкоди є обов`язковою властивістю будь-якого злочину і суспільно небезпечним наслідком відповідних діянь є реальне заподіяння істотної шкоди. В оскаржуваній постанові зазначено, що завдана йому судово медичним експертом шкода не може братися до уваги у даному кримінальному провадженні, оскільки ця шкода була завдана у межах іншого кримінального провадження. Проте кримінальне провадження за № 0000350 відкрите зовсім проти інших винних осіб, а йому завдано матеріальну та моральну шкоду в результаті винесення неправдивих висновків судово медичним експертом. Вся ця несправедливість з неправомірними висновками експертизи тривала від 15.03.2018 по 22.09.2020 і протягом цього часу, він отримував моральний дискомфорт та відчував пригнічення, що були спричинені несправедливою ситуацією. Також, у зв`язку з цим він поніс матеріальні витрати, оскільки змушений був за власні кошти оплатити КТ-обстеження, яке лягло в основу правильного визначення ступеня завданих тілесних ушкоджень під час комісійної судово-медичної експертизи та витрати на послуги адвоката, відповідно до договору про надання правової допомоги від 09.03.2018, якими б не довелось користуватись, якби первинна судово-медична експертиза була правдивою.

В судовому засіданні скаржник ОСОБА_5 вимоги скарги підтримав з підстав, викладених у скарзі.

Дізнавач Стрийського СД РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 в судовому засіданні вимоги скарги заперечив та просить в їх задоволенні відмовити.

Прокурор ОСОБА_3 просить в задоволенні скарги відмовити, зазначає, що завдана шкода не пов`язана з кримінальним правопорушенням у кримінальному провадженні №0000166.

Заслухавши думку осіб, що приймають участь в справі, оглянувши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що в задоволенні скарги слід відмовити, з наступних підстав.

Главою 26 КПК визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Частиною 1 ст. 303 КПК передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким (заявником, потерпілим, підозрюваним, володільцем майна тощо) такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені.

Так, згідно п.5 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого про відмову у визнанні потерпілим особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Слідчий суддя, вирішуючи питання про законність винесеної слідчою постанови та відповідність її нормам кримінально-процесуального закону, враховує вимоги п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України, якими передбачено, що постанова слідчого, прокурора складається з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Як вбачається з мотивувальної частини постанови дізнавача СД Стрийського РУП ГУНП у Львівській області від 27.09.2021р. клопотання не підлягає задоволенню, оскільки згідно з ч. 1 ст. 384 КК України передбачена кримінальна відповідальність за завідомо неправдивий висновок експерта, спеціаліста, складені для надання або надані органу. що здійснює досудове розслідування, виконавче провадження, суду, Вищій раді правосуддя, тимчасовій слідчій комісії Верховної ради України та містить формальний склад злочину та не передбачає настання будь-яких наслідків. Згідно з ч.1 ч.2 ст. 55 КК України, встановлено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Як встановлено з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_5 є потерпілим у кримінальному провадженні № 0000350, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 КК України, в межах якого він проходив судово-медичні експертизи для визначеня ступеня тілесних ушкоджень та користувався послугами адвоката.

Слідчий суддя вважає, що постанова слідчого відповідає вимогам ст.110 КПК України, підстави для визнання ОСОБА_5 потерпілим у кримінальному провадженні №0000166 відсутні, оскільки об`єктом злочинного посягання є інтереси правосуддя у частині процесуального порядку отримання доказів у кримінальній справі.

Відповідно до ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження та ухвали про відмову у внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Керуючись ст.ст. 21, 22, 303-304, 307, 309, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
В задоволенні скарги ОСОБА_5 про скасування постанови дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 від 27.09.2021 про відмову в задоволенні клопотання та залучення до участі у кримінальному провадженні в якості потерпілого відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя:

Оригінал ухвали.
Повний текст ухвали оголошено
22.10.2021 р. о 16:00 год.