ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-сс/821/493/21Головуючий по 1 інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2021 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

головуючого-суддіОСОБА_3
суддівОСОБА_4 , ОСОБА_5
з участю секретаряОСОБА_6
прокурора ОСОБА_7
підозрюваногоОСОБА_8
захисникаОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_9 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 жовтня 2021 року, якою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Худяки, Черкаського району, Черкаської області, українця, громадянина України, не одруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
продовжено застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування з можливістю внесення застави, -

в с т а н о в и в :

У жовтні 2021 року старший слідчий слідчого управління Головного управління національної поліції в Черкаській області ОСОБА_10 звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси із клопотанням, погодженим прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_11 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 .

Клопотання мотивовано тим, що в провадженні слідчого управління Головного управління національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000148 від 21 квітня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 187, частиною 3 статті 185, частиною 1 статті 263 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_12 , за попередньою змовою із ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_8 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами маючи злочинний умисел, направлений на напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я осіб, які зазнали нападу (розбій), поєднаний з проникненням у інше приміщення та сховище, діючи умисно, з корисливих мотивів, 23 квітня 2021 року близько 02 годині 30 хвилин шляхом вільного доступу пройшли до території колективного сільськогосподарського підприємства «Ягубець», що розташоване по вулиці Леніна, 1 в селі Ягубець, Уманського району, Черкаської області (Христинівської ОТГ), де проникнувши до незачиненого приміщення «вагової», яке призначене для місця знаходження працівників охорони КСП «Ягубець», де в той час знаходились троє працівників охорони нічної зміни, після чого здійснили розбійний напад на працівників охорони КСП «Ягубець», а саме проникши до приміщення «вагової», останні здійснили постріл з травматичної зброї в бік охоронника ОСОБА_15 , 1972 року народження, внаслідок чого спричинили останньому тілесні ушкодження у вигляді непроникаючої забійно-рваної рани лівої половини грудної клітки, які згідно висновку судової медичної експертизи № 05-7-01/230 від 17 червня 2021 року відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я та двом іншим охоронцям ОСОБА_16 , 1966 року народження та ОСОБА_17 , 1977 року народження нанесли удари тупими твердими предметами, при цьому спричинили ОСОБА_17 тілесні ушкодження у вигляді забійної рани тім`яної ділянки голови зліва і гематоми грудної клітки зліва по передній поверхні на рівні 6-7 ребер, які згідно висновку судової медичної експертизи № 05-7-01/231 від 18 червня 2021 року відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я, а після цього охоронників було зв`язано пластиковими стяжками, на голови їм було надягнуто наволочки з подушок, повалено на підлогу, та відібрано особисті речі.

В подальшому, продовжуючи свій злочинний умисел зазначені особи шляхом пошкодження замків вхідних дверей, проникли до складського приміщення КСП «Ягубець» з якого здійснили крадіжку засобів захисту рослин, а саме препарату «ДОК Про» вагою 390 кілограм, препарату «Каптора плюс, РК» об`ємом 640 літрів, препарату «Хлормекват хлорид 75%, в.р.» об`ємом 200 літрів, препарату «Разит» об`ємом 180 літрів, препарату «Фокс 325 SC, КС» об`ємом 420 літрів, після чого залишили місце скоєння злочину, спричинивши КСП «Ягубець», згідно звіряльної відомості результатів інвентаризації запасів від 23 квітня 2021 року, матеріальну шкоду на загальну суму 1526933 (один мільйон п`ятсот двадцять шість тисяч дев`ятсот тридцять три) гривні 04 копійки.

22 липня 2021 року ОСОБА_14 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , ОСОБА_12 оголошено про підозру у вчинені злочину передбаченого частиною 3 статті 187 КК України.

Також, ОСОБА_12 за попередньою змовою з ОСОБА_14 , ОСОБА_13 , ОСОБА_8 , узгоджено, маючи злочинний умисел, направлений на напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством та з проникненням у інше приміщення та сховище, діючи умисно, з корисливих мотивів 21 квітня 2021 року, близько 02 години 00 хвилин, використовуючи автомобіль VolLswagen Passat державний номерний знак НОМЕР_1 , належний ОСОБА_12 , під`їхали до території TOB «Агрофірма» Джулинка», що розташована по вулиці Центральна, 43 в селі Джулинка, Гайсинського району, Вінницької області, після чого шляхом вільного доступу пройшли на зазначену територію, де через незачинені вхідні двері проникли до приміщення, яке призначене для місця знаходження працівників охорони ТОВ «Агрофірма» Джулинка», у якому в той час знаходився працівник охорони ОСОБА_18 , після чого здійснили розбійний напад на останнього, а саме, перебуваючи у зазначеному приміщенні, останні використовуючи заздалегідь підготовлені, принесені з собою бити, почали наносити ними множинні удари по тілу охоронника ОСОБА_18 , внаслідок чого спричинили останньому тілесні ушкодження у вигляді смугастої форми синців-відбитків на розгинальній поверхні нижньої третини правого передпліччя та на тильній поверхні лівої кисті у її основи, впритул до променево-зап`ясного суглобу. При цьому, на тлі синця-відбитка на правому передпліччі вбачається смугастої форми саднина, яка розташована в межах синця відбитка, ушкодження у вигляді синців з розташованими на їх тлі внутрішньо-шкіряними плямистими крововиливами на спині та лінійної форми подряпина на згинальній поверхні правого передпліччя, які згідно висновку судової медичної експертизи №34 від 22 квітня 2021 року відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, після чого останні зв`язали руки та ноги охоронника клейкою стрічкою та мотузкою, на голову одягнули наволочку з подушки, повалили на ліжко, та відібрали належний охороннику мобільний телефон марки Nokia моделі «1600», вартість якого згідно висновку судової товарознавчої експертизи №4757/21-21 становить 208 гривень 00 копійок, яким останні в подальшому розпорядились на власний розсуд.

Продовжуючи свій злочинний умисел зазначені особи пройшли до службового входу адміністративного приміщення ТОВ «Агрофірма» Джулинка» та шляхом пошкодження замків вхідних дверей, проникли до нього. Обшукавши зазначене приміщення та не виявивши цінне майно, всі учасники злочину покинули місце події, залишивши охоронника зв`язаним в приміщенні, яке призначене для місця знаходження працівників охорони.

31 серпня 2021 року ОСОБА_14 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , ОСОБА_12 оголошено про підозру у вчинені злочину передбаченого частиною 3 статті 187 КК України.

22 липня 2021 року Уманським міськрайонним судом відносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 19 вересня 2021 року, який продовжено ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2021 року до 22 жовтня 2021 року.

Вказане рішення 06 жовтня 2021 року оскаржене в апеляційному порядку та залишено без змін ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Вказує, що в матеріалах даного кримінального провадження мається достатньо обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_8 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 187 КК України - а саме напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), поєднаний з проникненням у інше приміщення та сховище, які підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні матеріалами досудового розслідування.

Зазначає, що ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19 жовтня 2021 року строк досудового розслідування продовжено до 22 листопада 2021 року у зв`язку із необхідністю здійснення обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій.

Метою застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених статтею 177 КПК України. Ризиком, у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Враховуючи наведене та дані про особу підозрюваного, який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 187 КК України, що відносяться до категорії особливо тяжкого злочину, санкція статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, у разі визнання ОСОБА_8 винуватим, орган досудового розслідування вважає, що ризик переховування від суду, продовжує існувати та виправдовує подальше його тримання під вартою.

Крім того, зазначає, що продовження вказаного запобіжного заходу унеможливить незаконний вплив на свідків шляхом залякувань, погроз чи підкупу, а саме на осіб, які під час досудового розслідування надавали показання, які викривали його злочинну діяльність.

Враховуючи, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину пов`язаного із незаконним заволодінням майна, вчиненого шляхом насильства стосовно потерпілих, що підтверджено матеріалами кримінального провадження, а саме даними проведених експертиз, вказане може свідчити про те, що зазначена незаконна діяльність є джерелом його доходу, тому останній може продовжити злочинну діяльність, пов`язану із вчиненням злочинів проти власності.

Зазначає, що при застосуванні до підозрюваного ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу неможливо буде запобігти переліченим ризикам, які на даний час не зменшилися та виправдовують його тримання під вартою. Разом з тим, не надані дані, які б давали підстави вважати, що за станом здоров`я чи з інших обставин, підозрюваний не може утримуватися під вартою.

А тому, просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 в межах строку досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 жовтня 2021 року клопотання слідчого задоволено та продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_8 в межах строку досудового розслідування, тобто до 22 листопада 2021 року.

Роз`яснено, що в разі внесення ним, або іншою особою застави в сумі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454000 гривень, відносно нього може бути змінена міра запобіжного заходу з тримання під вартою на заставу, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до суду та органу розслідування, не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти їх про зміну свого місця проживання, утримуватися від спілкування з особами, які заявили та можливо заявлять про вчинені ним правопорушення, здати на зберігання слідчому свій паспорт та інші документи, що дають право на виїзд за кордон.

Ухвала суду мотивована тим, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 187 КК України, санкція статті якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 (семи) до 12 (дванадцяти) років з конфіскацією майна. Також враховані ризики, які на даний момент не зменшились, а в клопотанні органу досудового розслідування наведена та обґрунтована наявність вищевказаних ризиків, дані про особу підозрюваного, які свідчать про відсутність гарантій належної правомірної поведінки підозрюваного та необхідність застосування до нього суттєвих заходів процесуального примусу.

Крім того, слідчим суддею враховано те, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України. При визначенні розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, а також тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 за інкриміновані злочини, характер та обставини їх вчинення та визначив ОСОБА_8 заставу у сумі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454000 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі) гривень.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 жовтня 2021 року, захисник ОСОБА_9 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу в якій просив її скасувати з підстав неповноти судового розгляду, невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилається на те, що слідчий суддя визначив розмір застави 200 000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454000 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі) гривень. Вказує, що застава може вимагатись лише до тих пір, поки існують причини, що виправдовують затримання. Крім того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинна бути врахована наявність грошових засобів у обвинуваченого. Зазначає, що слідчим суддею не обґрунтовано визначено суму застави у 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки ОСОБА_8 , є особою молодого віку (27 років), раніше не судимий, має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , (будинок належить йому на праві власності), відсутня негативна характеристика.

Просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою визначити підозрюваному ОСОБА_8 розмір застави у сумі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 227000 (двісті двадцять сім тисяч) гривень.

Заслухавши доповідь судді, пояснення сторін кримінального провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги та вивчивши матеріали справи апеляційний суд, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
У відповідності до статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до статті 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 статті 176 КПК України визначено, що запобіжним заходом є зокрема тримання під вартою.
Згідно частини 1 та пунктів 3, 4 частини 2 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (стаття 177 КПК України).
За змістом статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку статті 199 КПК України, слідчий суддя повинен зясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе.
Колегією суддів апеляційної інстанції встановлено, що зазначені вимоги закону слідчим суддею належно дотримані.
Судом встановлено, що слідчим управління Головного управління національної поліції в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000148 від 21 квітня 2021 року, за ознаками злочинів, передбачених частиною 3 статті 187, частиною 3 статті 185, частиною 1 статті 263 КК України.

22 липня 2021 року ОСОБА_8 повідмолено про підозру у вчинені злочину, передбаченого частиною 3 статті 187 КК України.

22 липня 2021 Уманським міськрайонним судом відносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 19 вересня 2021 року.

31 серпня 2021 року ОСОБА_8 оголошено про підозру у вчинені злочину передбаченого частиною 3 статті 187 КК України.

13 вересня 2021 року першим заступником керівника Черкаської обласної прокуратури строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 22 жовтня 2021 року.

16 вересня 2021 року ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_8 в межах строку досудового розслідування, тобто до 22 жовтня 2021 року.

19 жовтня 2021 року ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси строк досудового розслідування продовжено до 22 листопада 2021 року у зв`язку із необхідністю здійснення обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій.

Санкція частини 3 статті 187 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років із конфіскацією майна, що згідно із частиною 6 статті 12 КК України, є особливо тяжким злочином.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.
При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.
У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_8 із інкримінованим йому кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дає підстави вважати, що причетність ОСОБА_8 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення є обґрунтованою.
Обґрунтовуючи клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим вказано про достатність підстав вважати наявними ризики, зазначені в статті 177 КПК України, і що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти таким ризикам.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.
При вирішенні клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня («Панченко проти Росії»). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять. Майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).
Як вбачається із клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_8 не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, не працює (а.с. 1-6).
До того ж, дані докази про обґрунтованість запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України були предметами перевірок судами першої та апеляційної інстанції під час обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_8 .
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Лабіта проти Італії», тримання під вартою є виправданим у певному випадку, якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що, попри презумпцію невинуватості, переважає над повагою до особистої свободи; національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави стверджувати про наявність публічного інтересу, який превалює над загальною нормою про повагу до свободи людини.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконного впливу на свідків та вчинення ним іншого кримінального правопорушення, оскільки вищевикладені обставини свідчать про те, що такі дії можуть бути вчинені підозрюваним з високим ступенем ймовірності, в зв`язку з чим ОСОБА_8 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням застави та покладенням на нього обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України, який на думку колегії суддів, в сукупності з існуючими ризиками, особою підозрюваного, тяжкістю кримінального правопорушення та його наслідками, є обґрунтованим, та підстав для застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, або зменшення розміру застави, колегія суддів не вбачає.
Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Продовживши строк утримання підозрюваного ОСОБА_8 під вартою, суд на законних підставах обрав йому альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 200 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 454 000 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі) гривень. З таким рішенням слідчого судді погоджується колегія суддів, оскільки такий розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Такий розмір застави враховує обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, а також дані про його особу.

Врахування цих обставин, і перспектива втрати визначеного судом розміру застави, слугуватиме тим фактором, який буде достатнім для виключення зі сторони підозрюваного будь-яке бажання зникнути та порушити процесуальні обов`язки.

Таке судове рішення не суперечить вимогам статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки в справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідають практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства (рішення у справах "Лабіта проти Італії" п. 153, "Мюллер проти Франції" п. п. 35-45).

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості застосованого слідчим суддею альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 200 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 454 000 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі) гривень, є безпідставними, оскільки судом були враховані існуючі ризики, особу підозрюваного, тяжкості злочину та їх наслідки.

Ризики які були підставою для обрання запобіжного заходу тримання під вартою не зменшились , а необхідність виконати додаткові слідчі та процесуальні дії перешкоджають завершенню досудового розслідування.

Твердження в апеляційній скарзі про те, що оскаржувана ухвала винесена з невідповідністю висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам справи є безпідставними, оскільки суперечать наявним у матеріалах кримінального провадження доказам, які містять фактичні дані на підтвердження наведених слідчим суддею в ухвалі обставин.

Таким чином, апеляційні вимоги захисника ОСОБА_9 щодо застосування відносно ОСОБА_8 розміру застави в сумі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 227000 (двісті двадцять сім тисяч) гривень, не підлягають до задоволення.
Суд обґрунтовано, у відповідності з вимогами статей 177, 178, 182, 194,199 КПК України, з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 , продовжив обраний запобіжний захід, а тому, підстав для скасування ухвали слідчого судді не вбачається.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції не встановлено.

З врахуванням викладеного, апеляційний суд не вбачає підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

Керуючись ст.182, 183, 193, 194, 199, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 жовтня 2021 року про продовження застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_9 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: