465/8181/21
1-кс/465/2271/21
У Х В А Л А
Іменем України

10.11.2021 року м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Франківсько окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000256 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України відносно ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

встановив:
09.11.2021 року слідчий за погодженням із прокурором звернулася до слідчого судді Франківського районного суду м.Львова з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 11.10.2021 близько 22:00 год. ОСОБА_6 , перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_1 , у ході раптово виниклого конфлікту із ОСОБА_8 , на грунті особистих неприязних відносин, які виникли раптово, діючи умисно, усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, спрямованого на позбавлення життя іншої людини, суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, використовуючи розкладний ніж, який належав ОСОБА_8 та який ОСОБА_6 тримав у правій руці, умисно наніс потерпілому ОСОБА_8 близько семи ударів в область грудної клітки, шиї та голови, чим спричинив останньому тілесні ушкодження, а саме проникаючі ножові поранення на передній поверхні грудної клітини, відкриті рани передньої стінки грудної клітки та травму серця, внаслідок чого наступила смерть потерпілого ОСОБА_8

17.10.2021 року, в межах досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженні, слідчим складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, яке йому вручено.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних у даному кримінальному провадженні доказів, а саме: рапортом про виявлення трупа ОСОБА_8 , протоколом огляду місця події від 16.10.2021 року, протоколом огляду трупа ОСОБА_8 від 16.10.2021 року, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 , протоколом слідчого експерименту з ОСОБА_6 в ході якого останній вказав всі обставини вчиненого злочину та визнав повністю свою вину у вчиненні умисного вбивсва ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , заявою про вчинення злочину, поданою до ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області особисто ОСОБА_6 , під час проведення яких останній визнав свою вину у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_8 , протоколом огляду місця події від 18.10.2021, а саме водойми по вул. Кульпарківська у м. Львові, де було виявлено та вилучено складний ніж із дерев`яними накладками коричневого кольору загальною довжиною 33 см та іншими матеріалами кримінального провадження.

Ухвалою Франківського районного суду м.Львова від 18.10.2021 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 30 днів до 16.11.2021 року.

Однак, як вказує слідчий в клопотанні, завершити досудове розслідування до вказаного строку неможливо, оскільки на даний час проводяться імунологічні та цитологічні дослідження, дві комплексні дактилоскопічні експертизи, медикокриміналістичне дослідження, судовомедична експертиза трупа ОСОБА_8 - висновки яких матимуть важливе значення для подальшого досудового розслідування, а також проводиться амбулаторна судово-психіатричної експертиза підозрюваного ОСОБА_6 . Окрім цього, є необхідність у проведенні низки слідчих та процесуальних дій, зокрема: додатково допитати підозрюваного ОСОБА_6 , також після отримання висновку судово медичної експертизи трупа ОСОБА_8 додаткового провести слідчий експеримент за участю підозрюваного ОСОБА_6 та судово медичного експерта та в подальшому призначити додаткову судово медичну експертизу.

Крім цього, продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 необхідне для виконання вимог ст.290 КПК України щодо відкриття матеріалів досудового розслідування підозрюваному та захиснику.

За таких обставин орган досудового розслідування з об`єктивних причин позбавлений можливості завершити досудове розслідування в двомісячний термін, що зумовлено складністю справи.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з підстав викладених у ньому.

Захисник ОСОБА_5 , заперечив, просив змінити запобіжний захід на більш м`який.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника.

Ознайомившись із клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заслухавши думку прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення клопотання з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.199 КПК клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Розгляд такого клопотання слідчим суддею здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч.4 ст.199 КПК).

Згідно з ч.1 ст.176 КПК запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. Тримання під вартою вважається найбільш суворим запобіжним заходом.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч.2 ст. 177 КПК).

Крім цього, у статті 178 КПК визначений перелік обставин, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (1), наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу (2), і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (3).

Також відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою (1), виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (2). Стаття 184 КПК, в свою чергу, визначає загальні вимоги до змісту клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою (ч.5 ст. 199 КПК).

Під час розгляду клопотання слідчому судді слід також враховувати, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати, зокрема, дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів (ч.3 ст.197 КПК). При цьому, строк дії ухвали слідчого судді про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч. 1 ст. 197 КПК).

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000256 від 16.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

17.10.2021 року ОСОБА_6 у відповідності до ст.ст. 40, 42, 276, 277, 278, КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Ухвалою Франківського районного суду м.Львова від 18.10.2021 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 30 днів до 16.11.2021 року.

Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені.
Проте воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).
Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.
Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.
Відповідно до практики ЄСПЛ, обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних у даному кримінальному провадженні доказів, а саме: рапортом про виявлення трупа ОСОБА_8 , протоколом огляду місця події від 16.10.2021 року, протоколом огляду трупа ОСОБА_8 від 16.10.2021, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 , протоколом слідчого експерименту з ОСОБА_6 в ході якого останній вказав всі обставини вчиненого злочину та визнав повністю свою вину у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , заявою про вчинення злочину, поданою до ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області особисто ОСОБА_6 .

Від так, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

На переконання сторони обвинувачення, на даний час продовжують існувати ризики, визначені у ч.ч.1, 3, 5 ст.177 КПК України, а саме: ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, ризик незаконно впливати на потерпілого, свідка, експертів у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.
Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

На переконання сторони обвинувачення, у цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експертів у цьому ж кримінальному провадженні.

Щодо ризику незаконного впливу на учасників кримінального провадження слід зазначити наступне.

Оскільки під час первинного огляду трупа експертом не було виявлено видимих ознак насильницької смерті, а матеріалами клопотання підтверджується, що в ході проведення судово-медичної експертизи ЛОБСМЕ все ж таки були виявлені колото-різані рани грудної клітки, які вказують на насильницьку смерть ОСОБА_8 .

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику, передбаченого п.3 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме незаконного впливу на експертів у цьому кримінальному провадженні. Такий вплив можливий на інших учасників кримінального провадження, яким відомі обставини даного кримінального правопорушення.

Щодо ризику переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя вважає такий ризик на момент розгляду даного клопотання доведеним, та враховує ті обставини, що ОСОБА_6 не повідомив правоохоронні органи про дану подію, яка була зафіксована через чотири дні після смерті ОСОБА_8 .

Слід зазначити, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно з ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу, враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_6 у сукупності з іншими обставинами.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Смірнова проти Росії» (Smirnova v. Russia № 71362/01 від 21.07.2003), суд зазначив, що при визначенні ризику переховування обвинуваченого від правосуддя потрібно враховувати особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

Щодо ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення (іншого злочину) то слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_6 притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.101 КК України (в редакції 1960 року), проте в силу ст.89 КК України є не судимий.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує показання дані дружиною ОСОБА_6 ОСОБА_9 , в яких вона пояснила, що чоловік неодноразово вчиняв сімейні конфлікти вдома, часто піднімав на неї руку, принижував, погрожував її вбити, а останнім часом, за її словами, боялася за своє життя.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що підозрюваний ОСОБА_6 зареєстрований разом з дружиною та сином за адресою: АДРЕСА_2 .

Слідчий суддя погоджується із думкою прокурора та слідчого, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

З урахуванням вищенаведеного, вважаю необхідним продовжити підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 38 днів, який є необхідним та достатнім для забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного.

Слідчий суддя бере до уваги покликання органу досудового розслідування на неможливість завершення досудового розслідування до закінчення дії попереднньої ухвали, оскільки на даний час проводяться імунологічні та цитологічні дослідження, дві комплексні дактилоскопічні експертизи, медико криміналістичне дослідження, судово медична експертиза трупа ОСОБА_8 .

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК слідчий суддя має право при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави щодо злочину, вчиненого проти життя та здоров`я особи, що призвело до загибелі людини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 181, 183, 193-194, 196, 198, 199, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Клопотання слідчого СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 , погоджене із прокурором Франківсько окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000256 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України відносно ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 38 днів, до 18.30 год. 17 грудня 2021 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1