Справа №639/6226/21
Провадження №1-кс/639/2049/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000951 від 15.09.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 204 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, вилучене за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження вилученим майном.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до положень статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1)підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2)перелік і види майна, що належить арештувати;
3)документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4)розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання про арешт майна мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно з вимогами абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 02.11.2021 аналогічне клопотання про арешт майна повернуто прокурору для усунення недоліків, оскільки клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 КПК України.

Разом із цим, до цього клопотання про арешт майна не долучено документи, з яких можна було б встановити: 1) дату та час звернення до суду з попередніми клопотаннями про арешт майна; 2) дату та час отримання прокурором ухвал слідчих судців про повернення клопотання про арешт майна, у зв`язку з чим неможливо перевірити дотримання прокурором строків звернення до суду.
В клопотанні жодним чином не обґрунтовано дотримання строків звернення до суду з клопотанням про арешт майна, визначених абз. 2 ч. 5 ст. 171, ч. 3 ст. 172 КПК України.

Крім того, до клопотання не долучені матеріали, що мають значення для правильного вирішення питання про арешт.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.10.2021 по справі №724/86/20 (провадження №51-1353кмо21) викладено правовий висновок, що за приписами статей 39, 110, ч. 1 ст. 214 КПК рішення про призначення (визначення) групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, визначення старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих, обов`язково приймається у формі, яка повинна відповідати визначеним кримінальним процесуальним законом вимогам до процесуального рішення у формі постанови.
Разом із цим, до клопотання прокурора долучено постанову від 18.20.2021 заступника начальника СУ ГУНП Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 про доручення слідчій групі здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, № 0000951 від 15.09.2020 за ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 204 КК України.

З огляду на викладене, до матеріалів, які обґрунтовують клопотання, не долучено копію постанови про призначення (визначення) групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, якою б підтверджувались повноваження слідчих СУ ГУНП в Харківській області у кримінальному провадженні під час проведення обшуку, за результатами якого подано це клопотання про арешт майна.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22.02.2021 по справі № 754/7061/15 (провадження № 51-4584кмо18) викладено правовий висновок, що за змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень.

Зі змісту поданого прокурором клопотання видно, що його подано в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000951 від 15.09.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 204 КК України.

Разом із цим до клопотання додано постанову в.о. керівника обласної прокуратури ОСОБА_5 від 27.09.2021 про зміну групи прокурорів та призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні №0000383 від 24.09.2021 за ч. 2 ст. 204 КК України, де визначено групу, в яку включено, зокрема, прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 .

З огляду на викладене,до матеріалів, які обґрунтовують клопотання, не долучено копію постанови про призначення (визначення) прокурора (групи прокурорів), якою б підтверджувались повноваження прокурора ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, в межах якого подано клопотання про арешт майна.

Крім цього, в клопотанні не зазначено конкретне місце подальшого зберігання кожного з об`єктів арештованого майна, що в разі задоволення цього клопотання слідчим суддею, буде перешкодою для останнього виконати вимоги абз. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України.

Чинним законодавством передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні (ч. 3 ст. 172 КПК).

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а відтак підлягає поверненню прокурору в силу положень ч. 3 ст. 172 КПК України для усунення виявлених недоліків протягом 72 годин.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000951 від 15.09.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 204 КК України, - повернути прокурору для усунення недоліків та приведення у відповідність з вимогами ст.171 КПК України, надавши для цього строк 72 години з моменту отримання повного тексту ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1