Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0003761 від 04.09.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , як процесуальний керівник у кримінальному провадженні, звернувся до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт на корпоративні права ТОВ «ВТК Каштан» () заборонивши Міністерству юстиції України, Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України, управлінню державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, нотаріусам України, іншим суб`єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам здійснювати проведення державної реєстрації будь-яких прав та/або обтяжень та іншим фізичним і юридичним особам вчиняти дії щодо розпорядження часткою учасника у статутному капіталі ТОВ «ВТК Каштан» () в розмірі 100% статутного капіталу або часткою від цієї частки у статутному капіталі Товариства, а також заборонити будь-яким іншим особам (державним реєстраторам, державним і приватним нотаріусам) здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу ТОВ «ВТК Каштан» (), які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань у зв`язку із зміною частки засновника (учасника) у статутному капіталі юридичної особи - ТОВ «ВТК Каштан» (), зміни відомостей про засновників/учасників, зміни виконавчого органу, зміни місцезнаходження та інших відомостей про юридичну особу ТОВ «ВТК Каштан» ().
На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що слідчим відділом Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове у кримінальному провадженні №0003761 від 04.09.2020 за ознаками складу кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст.15 ч.4 ст.190, ч.4 ст.358 КК України.
Під час досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що службовими особами ТОВ «Регіонбудсервіс» та ТОВ «СІБ-М» за допомогою державних реєстраторів вчиняються незаконні дії спрямовані на заволодіння шляхом використання підроблених документів цілісним майновим комплексом, що розташований за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 123, що належить ТОВ «ВТК Каштан».
Крім того, встановлено, що у 2017 році ТОВ «Регіонбудсервіс» за домовленістю з нотаріусом ОСОБА_4 та колишнім директором ТОВ «ВТК Каштан» ОСОБА_5 укладено договір іпотеки, який став підставою переходу права власності від ТОВ «ВТК Каштан» до ТОВ «Регіонбудсервіс».
Водночас, 15.06.2018 Господарський суд міста Києва ухвалив рішення у справі №910/22198/17, яким визнав недісним Іпотечний договір від 08.08.2017, укладений між ТОВ «ВТК Каштан» до ТОВ «Регіонбудсервіс» та скасував рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, прийнятих на підставі вказаного договору.
Також встановлено, що згідно ухвал Святошинського районного суду м. Києва №759/17334/17 від 16.11.2017 та №759/15274/20 від 10.09.2020 на вказаний цілісний майновий комплекс накладено арешт.
В подальшому 29.12.2020 колишній директор ТОВ «ВКТ Каштан» ОСОБА_5 діючи за попередньою змовою групою осіб, надав приватному нотаріусу ОСОБА_6 завідомо підроблений документ, а саме: ухвалу Печерського районного суду м. Києва №757/50184/20-к від 17.11.2020 для скасування арештів цілісного майнового комплексу за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 123.
Однак, згідно відповіді Печерського районного суду м. Києва від 13.01.2021 в межах судового провадження №757/50184/20-к, слідчим суддею 17.11.2020 винесено ухвалу про повернення заявнику клопотання про скасування арешту.
В подальшому встановлено, що 29.01.2021 з метою реалізації свого злочинного умислу, посадовими особами ТОВ «Регіонбудсервіс» до приватного нотаріуса ОСОБА_7 подано 8 заяв про державну реєстрацію на підставі дублікату договору іпотеки, який скасовано рішеннями господарських судів.
Дані заяви подані посадовими особами ТОВ «Регіонбудсервіс» з метою поділу цілісного майнового комплексу на 8 нових об`єктів та закриття у Державному реєстрі речових прав розділу по цілісному майновому комплексу та відкриття 8 нових розділів по нових об`єктах. Фактично данні злочинні дії є позбавленням права законного власника цілісного майнового комплексу ТОВ «ВТК Каштан» можливості оскаржити та скасувати незаконну реєстрацію його майна за ТОВ «Регіонбудсервіс».
Також у ході досудового розслідування встановлено існування обґрунтованих підстав вважати можливими вчинення незаконних дій щодо відчуження корпоративних прав ТОВ «ВТК Каштан» (), зміни керівника товариства, його місця знаходження, тощо, з метою заволодіння майном товариства.
У зв`язку з цим, на теперішній час, з урахуванням завдань кримінального провадження, з метою запобігання відчуження, розпорядження та передачі будь-яким фізичним і юридичним особам у власність та користування, а також для призначення ряду судових експертиз, виникла необхідність у накладенні арешту на корпоративні права ТОВ «ВТК Каштан» (), які визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся нале-жним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Клопотання підтримав, просив задовольнити.
Клопотання прокурора про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, розглянуто без повідомлення власника та володільця майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, зокрема, запобіганню його протиправного відчуження до розгляду клопотання по суті.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої непра-вомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуженню, перетворенню, використанню, втрати, приховуванню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Відповідно до ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на майнові, корпоративні права. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).
Як вбачається з матеріалів клопотання, у прокурора є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що відповідне майно (корпоративні права) є об`єктом кримінально протиправних дій.
Отже відповідне майно відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України.
Тому, з огляду на положення ст.170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України критеріям, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу - відчуження, приховання, перетворення, втрати, використання тощо на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, приймаючи до уваги те, що наявна сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане у клопотанні майно, може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. А тому є всі передбачені ст.170 КПК України підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна.
При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також ураховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема, допитати свідків, провести експертні дослідження тощо, у межах кримінального провадження № 0003761.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, а також може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити та накласти арешт на вищевказане майно із забороною відчуження та розпорядження ним.
Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Керуючись ст. 98, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0003761 від 04.09.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити.
Накласти арешт на корпоративні права ТОВ «ВТК Каштан» () заборонивши Міністерству юстиції України, Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України, управлінню державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, нотаріусам України, іншим суб`єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам здійснювати проведення державної реєстрації будь-яких прав та/або обтяжень та іншим фізичним і юридичним особам вчиняти дії щодо розпорядження часткою учасника у статутному капіталі ТОВ «ВТК Каштан» () в розмірі 100% статутного капіталу або часткою від цієї частки у статутному капіталі Товариства, а також заборонити будь-яким іншим особам (державним реєстраторам, державним і приватним нотаріусам) здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу ТОВ «ВТК Каштан» (), які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань у зв`язку із зміною частки засновника (учасника) у статутному капіталі юридичної особи - ТОВ «ВТК Каштан» (), зміни відомостей про засновників/учасників, зміни виконавчого органу, зміни місцезнаходження та інших відомостей про юридичну особу ТОВ «ВТК Каштан» ().
Копію ухвали негайно вручити слідчому та прокурору для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1