СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/7276/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 вересня 2021 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі
слідчого судді ОСОБА_1 ;
за участю секретаря ОСОБА_2 ;
прокурора ОСОБА_3 ;
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002189, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 вересня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365-2 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
До суду надійшло клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна ТОВ «ЗВ Рiелті» , а саме майнового комплексу (літ. А, Б, В), загальною площею 6715,8 кв.м., об`єкту житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлових приміщень з №1 по №19 (група приміщення №1), поверх-І, літра «А», об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 187.7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 .
В обґрунтування свого клопотання прокурор посилається на те, що слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві за процесуального керівництва Святошинської окружної прокуратури м. Києва проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002189 від 01 вересня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365-2 КК України.
За версією органу досудового розслідування посадові особи ПрАТ «Росава» та приватний виконавець ОСОБА_4 , зловживаючи своїм повноваженнями, заволоділи майновим комплексом, який належить ТОВ «ЗВ Рiелті» , чим завдали останнім майнової шкоди у великих розмірах.

Допитаний представник потерпілого ТОВ «ЗВ Рiелті» - ОСОБА_5 пояснив, що приблизно в кінці січня 2021 року йому, як представнику ТОВ «ЗВ Рiелті» зателефонував чоловік, який представився ОСОБА_6 , повідомив, що він представляє інтереси ПрАТ «Росава» та запропонував зустрітися, щоб обговорити правову ситуацію щодо спірних відносин між ТОВ «ЗВ РIЕЛТI» та ПрАТ «Росава». Зустріч він призначив в кафе «L'KAFA» по вул. Якуба Колоса, 25.

Під час зустрічі ОСОБА_6 запропонував передати на користь третьої особи нерухоме майно (майновий комплекс (літ. А, Б, В), загальною площею 6715,8 кв.м., об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлові приміщення з №1 по №19 (група приміщення №1), поверх-І, літра «А», загальною площею 187.7 кв.м., об`єкт житлової нерухомості за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського, 38), яке належить на праві власності ТОВ «ЗВ Piелті», та що за це він вирішить спірні питання про заборгованість ТОВ «ЗВ Ріелті» перед ПрАТ «Росава», в тому числі і в процедурі банкруства. На заперечення ОСОБА_5 , що ТОВ «ЗВ Рiелті» має заборгованість не тільки перед ПрАТ «РОСАВА», а й іншими підприсмства, що ця заборгованість більша ніж заборгованість перед ПрАТ «Росава» і, з огляду на фінансовий стан ТОВ «ЗВ Piелті», має бути погашена в процедурі банкрутства. В подальшому, ОСОБА_6 повідомив, що якщо ТОВ «ЗВ Ріелті» не прийме пропозицію, щодо відчуження майна на користь третьої особи, то він за допомогою своїх зв`язків та можливостей може забрати це майно за цінами значно нижчими від його реальної вартості, або вжити заходи про його продаж у виконавчому провадженні та направити кошти на погашення боргів тільки ПрАТ «Росава» з додатковими негативними фінансовими наслідками для ТОВ «ЗВ Piелті».

Після відмови ОСОБА_5 , щодо незаконного відчуження майна, не зважаючи на відсутність правової можливості та заборону стягувати кошти з ТОВ «ЗВ Ріелті», в тому числі і за рахунок продажу майна останнього, посадові особи ПрАТ «Росава», приватний виконавець ОСОБА_4 систематично вчиняють спроби щодо реалізації майна в інтересах ПрАT «Росава». При чому ці дії відбуваються за сценарієм, який був озвучений і особою з на ім`я ОСОБА_6 .

ТОВ «ЗВ Piелті» є власником майна, а саме: нежитлових приміщень з № 1 по № 19 (група приміщення №1), поверх-І, літ.А, загальною площею 187,7кв.м., які розташовані за адресою АДРЕСА_2 та майнового комплексу (літ. А, Б, B) загальною площею 6715,8 кв.м. (будинок готелю Військового-Микільського монастиря, що підлягає капітальному ремонту), розташованого за адресою АДРЕСА_1 .

Внаслідок важкого фінансового стану ТОВ «ЗВ Рiелті» перебуває в процедурі банкрутства/відновлення платоспроможності. А кошти отримані від продажу цього майна можуть бути використані для розрахунків з усіма кредиторами товариства в порядку черговості. В тому числі і з ПрАТ «Росава», яке також перебуває в процедурі банкрутства на стадії ліквідації і де призначено ліквідатором арбітражного керуючого ОСОБА_7 .

16.03.2021 року Господарський суд м. Києва у справі № 910/1539/21 відкрив провадження у справі про банкрутство боржника ТОВ «ЗВ Pieлтi». Згідно ухвали було введено мораторій на задоволення вимог кредиторів боржника.

01.04.2021 року представником ТОВ «ЗВ Pieлтi» було направлено заяву приватному виконавцю ОСОБА_4 про зупинення виконавчого провадження № 63951504. Приватний виконавець ОСОБА_4 умисно проігнорував вимоги законодавства, а саме положення 2 ч. 3 ст. 42 Кодексу України з процедур банкрутства, п. 4 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про виконавче провадження» щодо зупинення виконавчого провадження, навпаки поновив його і продовжив реалізацію майна на аукціонах (торгах) на платформі ДП «Сетам». При цьому отримана сума, коштів від реалізації вказаного майна не буде розподілена у рамках процедури банкрутства між yсіма кредиторами, а фактично буде передана лише одному кредитору - ПРАТ «Росава».

Таким чином, своїми умисними діями, посадові особи ПРАТ «Росава», діючи за попередньою змовою з приватним виконавцем, зловживаючи своїми повноваженнями, здійснили протиправну реалізацію майна боржника ТОВ «ЗВ Piелті» всупереч процедурам, визначеним Кодексом України з процедур банкруства, з метою протиправного збагачення та розтрати майна боржника ТОВ «ЗВ Pіeлті», що унеможливить забезпечення майнових вимог інших кредиторів. Крім того, приватний виконавець продовжує реалізацію майна поза межами процедури банкрутства та в інтересах лише одного кредитора, чим вже завдав шкоди ТОВ «ЗВ Pieлтi» та іншим кредиторам у розмірі 321 009 400, 00 грн.

22.04.2021 та 30.04.2021 на платформі ДП «Сетам» відбулися торги з продажу майна потерпілого, отже потерпілому нанесено значну шкоду в розміpі вартості проданого майна на АДРЕСА_2 -13 657 950,00 грн. та вартості майна на вул. I. Мазепи, 11 в м. Киеві - 307 351 450, 00 грн., а всього 321 009400, 00 грн.

Крім того, встановлено, що нежитлове приміщення з №1 по №19 (група приміщення №1), поверх-І, літра «А», об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 187.7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 було оцінено та продано за 9 045 000, 00 грн., а реальна вартість майна становить 16 500 000, 00 грн.
01.09.2021 року майновий комплекс (літ. А, Б, В), загальною площею 6715,8 кв.м., обєкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлові приміщення з №1 по №19 (група приміщення №1), поверх-І, літра «А», об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 187.7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 - визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Враховуючи вищевказані обставини кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, запобігання їх відчуженню на користь третіх осіб, запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень прокурор вважає за доцільне здійснити накладення арешту на майновий комплекс (літ. А, Б, В), загальною площею 6715,8 кв.м., обєкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлові приміщення з №1 по №19 (група приміщення №1), поверх-І, літра «А», об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 187.7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 може бути обтяжена на користь третіх осіб чи відчужена, накладання арешту на таке майно є необхідним та обґрунтованим, та для цього достатні всі правової підстави.
Не накладення такого арешту, на його думку, спричинить негативні наслідки у вигляді можливого відчуження майна, що у свою чергу ускладнить проведення досудового слідства у кримінальному провадженні.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити у повному обсязі.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Суд, вислухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали, додані до клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві за процесуального керівництва Святошинської окружної прокуратури м. Києва проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002189 від 01 вересня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365-2 КК України.
Постановою слідчого від 02.09.2021 року було здійснено перекваліфікацію у кримінальному провадженні № 0002189 від 01.09.2021 року з ч. 3 ст. 190 КК України на ч. 2 ст. 365-2 КК України (а.с. 65).

З матеріалів клопотання вбачається, що на виконанні у приватного виконавця перебуває виконавче провадження щодо примусового стягнення з ТОВ "ЗВ Ріелті" на користь ПрАТ "Росава" 48 727 940 грн. 17 коп. заборгованості та 12 612 грн. судового збору (а.с. 24-25).

16.03.2021 року Господарський суд м. Києва у справі № 910/1539/21 відкрив провадження у справі про банкрутство боржника ТОВ «ЗВ Pieлтi». Згідно ухвали було введено мораторій на задоволення вимог кредиторів боржника (а.с. 28-31).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зупиняє вчинення виконавчих дій у разі відкриття господарським судом провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) боржника, якщо відповідно до закону на вимогу стягувача поширюється дія мораторію, запровадженого господарським судом.

01.04.2021 року представником ТОВ «ЗВ Pieлтi» було направлено заяву приватному виконавцю ОСОБА_4 про зупинення виконавчого провадження № 63951504 (а.с. 42).

Однак, приватний виконавець ОСОБА_4 постановою від 02.04.2021 року поновив його і продовжив реалізацію майна, належного ТОВ "ЗВ Ріелті" на аукціонах (торгах) на платформі ДП «Сетам». (а.с. 35-36).

Як вбачається з матеріалів клопотання, 30.04.2021 року, тобто після введення ухвалою Господарського суду м. Києві від 16.03.2021р. мораторію на задоволення вимог кредиторів, було проведено електронні торги (номер лоту 464865) щодо майнового комплексу (літ. А,Б,В), загальною площею 6715,8 кв.м., об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 66-69) та 16.04.2021 року (номер лоту - 463050) щодо нежитлових приміщень з № 1 по № 19 (група приміщеня № 1) поверх І, літ. «А» об`єкт житлової нерухомості, загальної 187,7 кв.м.: АДРЕСА_2 (а.с. 70-71).
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ТОВ «ЗВ Piелті» є власником майна, а саме: нежитлових приміщень з № 1 по № 19 (група приміщення АДРЕСА_3 та майнового комплексу (літ. А, Б, B) загальною площею 6715,8 кв.м. (будинок готелю Військового - Микільського монастиря, що підлягає капітальному ремонту), розташованого за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 53-64).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 КПК України обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється на підставі вмотивованого судового рішення.
Як вбачається з матеріалів справи, прокурор просить накласти арешт на зазначені вище земельні ділянки, обґрунтовуючи клопотання необхідністю збереження речових доказів.
Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).
Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Як вбачається з постанови слідчого від 01.09.2021р. нерухоме майно: майновий комплекс (літ. А,Б,В), загальною площею 6715,8 кв.м., об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлові приміщення з № 1 по № 19 (група приміщеня № 1) поверх І, літ. «А» об`єкт житлової нерухомості, загальної 187,7 кв.м.: АДРЕСА_2 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002189 (а.с. 16-19).
Таким чином, оцінивши матеріали, додані до клопотання в їх сукупності, виходячи з доданих до клопотання документів, зокрема, ухвали Господарського суду м. Києва, постанов приватного виконавця, відомостей про проведення торгів, інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно слідчий суддя дійшов висновку, що вказані об`єкти нерухомості, які згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно станом на 2.09.2021р. належать на праві власності ТОВ «ЗВ Piелті», відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки являються об`єктом ймовірного злочинного посягання, постановою слідчого їх визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт майна виправдовує втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню..
Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, клопотання про накладення арешту підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ :
Клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002189, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 вересня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365-2 КК України задовольнити.
Накласти арешт на майно ТОВ «ЗВ Рiелті» , а саме майновий комплекс (літ. А, Б, В), загальною площею 6715,8 кв.м., об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлові приміщення з №1 по №19 (група приміщення №1), поверх-І, літра «А», об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 187.7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 ; заборонити будь-яким особам (державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам та iшим особам, уповноваженим па виконання функцій державних реестраторів), будь-яким органам (місцевого самоврядування, виконавчих комітетів, місцевих д?рживних адміністрацій, акредитованих підприємств Міністерстна юстиції України), державним виконавцям, приватним виконавцям, Державному підприємству «СЕТАМ» здійснювати будь-які дії (в тому числі реєстраційні) щодо продажу, відчуження будь-яким іншим способом (в т.ч. шляхом дарування, поділу, виділу, внесення до статутного капіталу, передачі у володіння та користування третім особам, припинення будь-яких обтяжень, передачу в іпотеку тощо), будь-якого іншого обтяження стосовно нерухомого майна, скасування записів, поновлення записів, відкриття розділів; заборонити реалізацію даного майна Державному підприємству «СЕТАМ» в межах виконавчого провадження № 63951504; заборонити звернення стягнення на майно щодо вказаного вище об' єкту нерухомого майна - продажу з aукціонів (торгів), в тому числі змінювати номер лоту; заборонити Державному підприємству «СЕТАМ», приватному виконавцю ОСОБА_4 , іншим особам, переможцю чи переможцям торгів (аукціонів) здійснювати будь-які дії спрямовані на проведення, оформлення результатів аукціонів (торгів), складання, підписання, надсилання протоколів та актів про проведені торги (за номером лоту 463050, аукціон 22.04.2021 р., посилання: ІНФОРМАЦІЯ_1 та номер лоту НОМЕР_1 , аукціон 30.04.2021 р., посилання: ІНФОРМАЦІЯ_2 ); заборонити здійснення розрахунків за дані лоти, здійснення будь-яких дій, спрямованих на відчуження вказаного майна, на час досудового розслідування та судового розгляду.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого суд ді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1