Провадження № 1-кп/686/665/22
УХВАЛА
15 лютого 2022 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницький клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Корчівці Глибоцького району Чернівецької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, утриманців не має, не судимого,
у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

встановив:

31 серпня 2020 року до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшло клопотання прокурора про звільнення від кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.
Обвинувачений у судовому засіданні підтримав позицію прокурора та просив суд задовольнити клопотання.
Прокурор підтримала клопотання.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Розглядаючи можливість застосування ст. 45 КК України та звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, суд керується наступним.

Відповідно до положень ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відповідно до роз`яснень, наведених у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23 грудня 2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності заст. 45 КК України.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.
Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.
В той же час, не ставлячи під сумнів активне сприяння розкриттю злочину обвинуваченим та вчинення його вперше, суд не погоджується з доводами прокурора про щире каяття обвинуваченого. Беручи до уваги те, що щире каяття характеризує ставлення винної особи до вчиненого злочину. Враховуючи обставини провадження, а саме неявку обвинуваченого в судові засідання, що призвело до оголошення останнього у розшук ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27.01.2022 суд приходить до висновку, про небажання ОСОБА_4 виправити ситуацію, що сталася та не вбачає, жалю з приводу вчиненого.
Аналіз наведених обставин та положень закону дозволяє суду зробити висновок про відсутність підстав для задоволення клопотання прокурора про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про необхідність відмови у вказаному клопотанні прокурора, що не позбавляє права звернутись повторно із зазначеними клопотанням у разі виникнення підстав для застосування ст. 45 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 44, 45 КК України, суд

п о с т а н о в и в :
У задоволенні клопотання прокурора про звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України у зв`язку з дійовим каяттям ОСОБА_4 відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницькоїобласті протягом семи днів з дня оголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя