Єдиний унікальний номер 728/2036/21
Номер провадження 1-кс/728/428/21
У Х В А Л А
28 вересня 2021 року Слідчий суддя Бахмацького районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, не одруженого, не працюючого, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, -
В С Т А Н О В И Л А :
28.09.2021 слідчий СВ ВП №1 Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.
Окрім того, 27.09.2021 близько 19:50 год. ОСОБА_5 у ході проведення оперативної закупки поблизу магазина, розташованого в м.Бахмач, по вул.Гоголя,5А, переслідуючи корисливий мотив з метою особистого збагачення, за грошові кошти в сумі 500.00 грн. збув ОСОБА_7 речовину, яка візуально схожа на вибухову речовину тротил.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.
Разом з тим, слідчим встановлена наявність ризиків, передбачених п.1 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, тому з метою запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий вважає за доцільне обрати у відношенні ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки менш суворі запобіжні заходи не є достатніми для запобігання вказаним ризикам.
Слідчий та прокурор у судовому засіданні доводи внесеного клопотання підтримали і просили його задовольнити та пояснили, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України є обґрунтованою, він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого злочину у період непогашеної судимості та може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше притягувався до кримінальної відповідальності. Вказані ризики свідчать про необхідність в обранні у відношенні ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, вказаним у клопотанні.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні з пред`явленою йому підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.1 ст.263 КК України не погодився, запевнив, що не збував вибухових речовин та просив не застосовувати у відношенні нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки він має проблеми зі здоров`ям.
Захисник адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні вважає, що підстав для задоволення вказаного клопотання немає та пояснив, що підозра у відношенні ОСОБА_5 є необґрунтованою, ризики вказані слідчим жодним чином не доведені, а докази не доводять винуватості ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому діянь. Зокрема, час скоєння другого епізоду збуту вибухової речовини, який у повідомленні про підозру ОСОБА_5 мав місце 27.09.2021 близько 19:50 год. не узгоджується з часом, вказаним у протоколі затримання, згідно з яким ОСОБА_5 був затриманий 27.09.2021 о 19:30 год., а тому жодним чином не міг цього ж дня близько 19:50 год. будь-кому збувати вибухові речовини. Окрім того, наявність підозри у вчиненні тяжкого злочину не може виправдовувати тримання ОСОБА_5 під вартою, а ризик вчинення ним нових кримінальних правопорушень жодним чином не підтверджений.
Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, які присутні в судовому засіданні, повно та всебічно дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Клопотання слідчого відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про що йому було повідомлено 28.09.2021, підтверджується доданими до клопотання слідчого документами, зокрема витягом із Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження; копіями протоколів допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 від 28.08.2021 та від 29.08.2021 відповідно, копією акту прийому-передачі грошових коштів від 13.09.2021, копіями протоколів огляду покупця та огляду та вручення грошових коштів від 13.09.2021, копією протоколу огляду місця події від 13.09.2021, копією висновку експерта від 17.09.2021 №КСЕ-19/125-21/8155.
Згідно з протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст.208 КПК України 27.09.2021 о 19:30 год.
З клопотанням про застосування запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 слідчий звернувся до слідчого судді 28.09.2021, тобто в межах строків, визначених ч.2 ст.211 КПК України.
За змістом ст.ст.131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
За приписами чч.1, 2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно з ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У судовому засіданні, окрім наявності обґрунтованої підозри, у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, стороною обвинувачення поза розумним сумнівом доведено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки, як було встановлено в ході дослідження матеріалів клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, маючи не зняту і непогашену судимість, будучи раніше неодноразово засудженим, у тому числі до реальної міри покарання, тому усвідомлюючи настання відповідальності за дії, у вчиненні яких підозрюється, може вжити заходів для переховування від органів досудового розслідування та суду.
При цьому, слідчим суддею враховано, що у рішенні у справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки він свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє «прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства».
Отже, обвинувачення особи у скоєнні тяжкого злочину та очікуване покарання, яке можливо призначити за вказаний злочин, є одним з факторів, який має враховувати суд при обранні запобіжного заходу, хоча такий фактор сам по собі без оцінки усіх інших обставин у сукупності не може слугувати єдиною підставою для тримання особи під вартою.
Щодо доводів сторони захисту щодо недопустимості доказів, які надані слідчим в підтвердження доводів клопотання про обрання запобіжного заходу, то слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Таким чином, надання слідчим суддею оцінки доказам, на яких ґрунтується підозра, можливе лише в межах перевірки їх достатності для повідомлення особі про підозру і на даному етапі він не може вирішувати питання про їх допустимість та достовірність, обґрунтованість чи безпідставність в контексті вирішення питання про доведеність винуватості певної особи у вчиненні злочину та наявності в її діях ознак інкримінованого їй кримінального правопорушення, оскільки дані питання можуть бути вирішені лише під час розгляду судом кримінального провадження по суті.
До того ж, слідчий суддя звертає увагу, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики далі ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
При цьому, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Крім того, слідчий суддя на стадії обрання запобіжного заходу не перевіряє правильність кваліфікації дій підозрюваного, наявність та достатність доказів для визнання вини чи питання допустимості доказів.
Також, окрім ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий у клопотанні вказував на існування ризику передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто можливість підозрюваного вчинити інше кримінальне правопорушення.
Однак, виходячи з мотивів клопотання та встановлених у судовому засіданні обставин, беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні незаконного збуту вибухової речовини лише під час оперативних закупок, слідчий суддя вважає, що ризик можливості ОСОБА_5 вчинити інше кримінальне правопорушення є лише припущенням сторони обвинувачення, яке жодним чином не підтверджено матеріалами клопотання та не доведено прокурором у судовому засіданні. При цьому наявність не знятої і не погашеної судимості, про яку вказували слідчий і прокурор, жодним чином не доводить існування вказаного ризику.
Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини, беручи до уваги особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, у тому числі наявність хронічного захворювання, відсутність у підозрюваного негативної характеристики за постійним місцем проживання, за доведеності існування одного з ризиків, передбаченого ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання ризику ухилення підозрюваного від органу досудового розслідування та суду є достатнім застосування у відношенні ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.
Окрім того, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, на підозрюваного необхідно покласти наступні додаткові обов`язки: прибувати до слідчого ВП №1 Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання; не відлучатися за межі м.Бахмач без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 178, 181, 194, 196, 395 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя,-
Застосувати у відношенні ОСОБА_5 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, заборонивши залишати своє місце проживання в АДРЕСА_1 .
Покласти на ОСОБА_5 додаткові обов`язки:
1) прибувати до слідчого ВП №1 Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області за першою вимогою;
2) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;
3) не відлучатися за межі м.Бахмач без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження.
Строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту встановити до 27.11.2021.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя Бахмацького районного суду ОСОБА_1