Справа 127/387/22
Провадження 1-кс/127/154/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0001098 внесеного до ЄРДР 13.12.2019, про застосування запобіжного заходу у виді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в с. Дзигівка Ямпільського району Вінницької області, українець, громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працює, раніше не судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у виді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Клопотання мотивовано тим, що слідчим провадиться досудове розслідування кримінального провадження № 0001098 від 13.12.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 362 КК України, в ході розслідування якого наявна необхідність у зміні відносно підозрюваного міри запобіжного заходу.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, наступні обставини справи:

ОСОБА_4 будучи відповідно до розпорядження Чечельницької селищної ради Чечельницького району Вінницької області № 47 від 15.04.2016 державним реєстратором Чечельницької селищної ради та відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» уповноваженим здійснювати реєстрацію прав у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, 07.11.2019, упродовж робочого дня, більш точний час в ході досудового розслідування встановити не представилося за можливе, під час виконання своїх службових обов`язків, перебуваючи за місцем роботи, у приміщенні селищної ради по вул. Героїв Майдану, 36 в смт. Чечельник Чечельницького району Вінницької області о 14 год 16 хв. прийняв та зареєстрував від ОСОБА_7 за реєстраційним номером 36834426 заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, а саме права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0336.

Указану земельну ділянку сформовано під час виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду ТОВ «Каіса-Фін-Груп» на підставі рішення 27 сесії 6 скликання Лука-Мелешківської сільської ради від 20.09.2013 про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду терміном на 10 років ТОВ «Каіса-Фін-Груп» з правом викупу, площею 0,5000 га, за рахунок земель, наданих в постійне користування ТОВ «КАІСА».

На підставі отриманої від ОСОБА_7 заяви та поданого ним Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯЗ № 453522, виданого 12.12.2007 Управлінням Держземагенства у Вінницькому районі Вінницької області, зареєстрованого у книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 48, маючи доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Державного земельного кадастру ОСОБА_4 сформував відомості за № 14914392 з Державного земельного кадастру з неповною інформацією щодо наявних зареєстрованих речових прав на зазначену земельну ділянку, у яких зазначено лише відомості про кадастровий номер, адресу, площу, підставу, дату здійснення реєстрації та орган реєстрації, що унеможливило ідентифікацію особи ОСОБА_7 як її дійсного власника чи користувача.

Після цього ОСОБА_4 діючи умисно, розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання їх наслідків у виді несанкціонованої зміни інформації, що обробляється в зазначеному реєстрі, у порушення вимог ст. ст. 10, 23 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004, п. п. 10-1, 12 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ № 1127 від 25.12.2015, п.п. 20, 21, 22 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1141 від 26.10.2011, Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1051 від 17.10.2012 в електронній формі державному кадастровому реєстратору повідомлення про уточнення інформації в Державному земельному кадастрі із зазначенням переліку відомостей, що є неповними не надіслав, та не отримав їх, у базах даних пошук відомостей за об`єктом та суб`єктом речового права не сформував, та не маючи підстав для продовження розгляду заяви та реєстрації права власності, за наявності підстав та обов`язку для зупинення розгляду поданих ОСОБА_7 документів вніс несанкціоновані зміни до Державного реєстру прав власності на нерухоме майно.

Так, ОСОБА_4 07.11.2019 о 14 год. 18 хв. за вищезазначених обставин прийняв незаконне рішення № 49572135 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, яким задовільнив заяву ОСОБА_7 , відкрив розділ у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна № 101 на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку, серії ЯЗ № 453522 виданого 12.12.2007 Управлінням Держземагенства у Вінницькому районі Вінницької області, а також сформованих ним неповних відомостей з Державного земельного кадастру за № 14914392 від 07.11.2019 та зареєстрував за ОСОБА_7 право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0336 площею 0,5000 га.

Після цього 14.11.2019 ОСОБА_4 діючи умисно, без надходження будь-яких заяв чи документів від ОСОБА_7 чи уповноважених ним осіб, у порушення пункту 53 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ № 1127 від 25.12.2015 вніс несанкціоновану зміну інформації, що обробляється в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, зазначивши, що оригінал Державного акта на право власності на земельну ділянку, серії ЯЗ № 453522 виданого 12.12.2007 Управлінням Держземагенства у Вінницькому районі Вінницької області втрачено, без використання відомостей з Державного земельного кадастру чи долучення копії примірника втраченого Державного акта або його дубліката.

Таким чином ОСОБА_4 провівши реєстрацію права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0336, площею 0,5000 га, за ОСОБА_7 , ринкова вартість якої відповідно до висновку судової оціночно-земельної експертизи № 5246/21-21 від 15.11.2021 становить 2 753 450 гривень, здійснив несанкціоновану зміну інформації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чим заподіяв значну шкоду територіальній громаді міста Вінниці в особі Вінницької міської ради у сумі, що в 2866 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян станом на час вчинення злочину, так як ОСОБА_7 . Державний акт на право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0336, площею 0,5000 га, із зазначеними у ньому реквізитами (серії ЯЗ № 453522, виданий 12.12.2007 Управлінням Держземагенства у Вінницькому районі Вінницької області, зареєстрований у книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 48) не видавався, не реєструвався, земельна ділянка у власність не надавалася, а відповідно до Постанови Верховної Ради України № 401-VIII від 13.05.2015 «Про зміну і встановлення меж міста Вінниця і Вінницького району Вінницької області» є комунальною власністю Вінницької міської ради.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, тобто у здійсненні несанкціонованої зміни інформації, яка оброблюється в автоматизованій системі, вчинена особою, яка має право доступу до неї, що заподіяло значної шкоди.

Про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, повідомлено 24.12.2021.

Підозра ОСОБА_4 в інкримінованому кримінальному правопорушенні обґрунтовується зібраними в ході досудового розслідування доказами, зокрема:

Заявою про вчинене правопорушення ОСОБА_8 ;

Протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ;

Протоколом тимчасового доступу до документів ДП «ДІЯ» та вилученими документами;

Відповідь ДП «Національні інформаційні системи про те що ОСОБА_4 не звертався з заявами про втрату електронного цифрового підпису (ключа);

Протоколом тимчасового доступу до документів ДП «Національні інформаційні системи» та вилученими документами;

Протоколом тимчасового доступу до документів Чечельницької селищної ради та вилученими документами;

Протоколом тимчасового доступу до документів Вінницької РДА та вилученими документами;

Протоколами допиту ОСОБА_4 ;

Протоколом впізнання за фотокартками;

Актом камеральної перевірки проведеної Міністерством юстиції України щодо законності проведення реєстраційних дій ОСОБА_4 .

Документами виданими ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області згідно книги реєстрації акт на право власності на землю не видавався;

Відомостями Вінницької міської ради про ненадходження реєстраційної справи від реєстратора ОСОБА_4 ;

Висновком судової оціночно-земельної експертизи № 5246/21-21 від 15.11.2021

Згідно зібраних під час досудового розслідування матеріалів кримінального провадження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Дзигівка Ямпільського району Вінницької області, українець, громадянин України, проживає: АДРЕСА_1 , працюючий начальником відділу центру надання адміністративних послуг Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, працює начальником відділу центру надання адміністративних послуг Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області, а тому має постійне джерело доходу.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, що дає достатні підстави вважати, що єдиним дієвим запобіжним заходом, який у відповідності до вимог ст. 177 КПК України забезпечить мету його обрання, а саме: забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також дасть можливість запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, є обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, в порядку ст. 182 КПК України.

Зокрема, ОСОБА_4 , розуміючи, що він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі без можливості застосування іспитового строку, маючи постійне джерело доходу, усвідомлюючи суворість покарання за вчинене кримінальне правопорушення після доведення його винуватості в суді, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з метою уникнення від кримінальної відповідальності за скоєне.

Окрім того, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що може виражатись у затягуванні досудового розслідування шляхом неявки на виклики до слідчого, прокурора або суду.

З огляду на вищевикладене, застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить зменшення ризиків передбачених ст. 177 КПК України та виконання ним своїх процесуальних обов`язків, а тому з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків, доцільним є застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді застави із покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Частина 5 статті 182 КПК України визначає, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки досудовим розслідуванням установлено, що діями ОСОБА_4 заподіяно шкоду територіальній громаді м. Вінниці в особі Вінницької міської ради в сумі 2 753 450 грн, найбільш дієвим, відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України, буде запобіжний захід у вигляді максимальної застави за вчинення тяжкого злочину у розмірі вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 грн.

Керуючись ст. 131, 132, 176-178, 182, 184, 194 КПК України, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав за обставин викладених у ньому.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечили проти клопотання, просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Слідчий суддя, суд згідно частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, враховуючи, що відповідно до частини п`ятої статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, приймає до уваги, що згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення і характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування. Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Слідчий суддя, перевіряючи обґрунтованість підозри, вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджуються долученими до матеріалів клопотання доказами.

Слідчий суддя, приймаючи рішення, виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні, та доданих матеріалах, та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а тільки на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних зобов`язаний визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною і достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, тому, з огляду на наведені у клопотанні дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Згідно статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Стороною обвинувачення в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді застави слідчий суддя враховує тяжкість злочину, їх характер, дані, які характеризують підозрюваного, його вік, стан здоров`я, сімейний стан, приходить висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді дійти висновку про наявність ризиків, а для їх запобігання вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 400 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави в розмірі 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави на ОСОБА_4 будуть покладені наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

- утримуватись від спілкування із особами, які є свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до міграційної служби свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрюваного ОСОБА_4 визначити термін їх дії до 60 (шістдесяти) днів в межах строку досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя