Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/1242/22
Провадження № 1-кс/758/497/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2022 року cлідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігів, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.09.2019 року за № 0000253, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження № 0000253 від 27.09.2019 року.

В обґрунтування клопотання зазначив, що відповідно до наказу виконувача обов`язків Голови Правління ПАТ «Діамантбанк» ОСОБА_7 від 12.08.2013 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прийнято на посаду заступника директора Казначейства ПАТ «Діамантбанк».

Відповідно до п.п. 2.1 розділу 2 посадової інструкції заступника Директора Казначейства ПАТ «Діамантбанк», затвердженої директором Казначейства ПАТ «Діамантбанк», реєстраційний номер 1-2/01-181 від 29.12.2015 заступник директора Казначейства відповідає за належну організацію наступних напрямків діяльності: операції з купівлі/продажу валют на міжбанківському ринку України та міжнародного ринку FOREX; операції з залучення/розміщення коштів у національній та іноземній валютах на міжбанківському ринку України та міжнародних ринку ММ; арбітражні операції на міжбанківському ринку України та міжнародному ринку FOREX; операції з купівлі-продажу банківських металів на міжбанківському ринку України та за її межами; операції з цінними паперами на міжбанківському ринку України; укладання угод з банками-контрагентами по міжбанківським операціям; контроль належного стану ліквідності, відкритої валютної позиції та виконання банком економічних нормативів Національного банку України.

Згідно з п.п. 5.2 розділу 5 вищезазначеної інструкції заступник Директора Казначейства має наступні повноваження: укладати угоди на міжбанківському ринку України та міжнародних ринках FOREX та MM від імені Банку та його клієнтів, у рамках повноважень та лімітів, встановлених керівництвом Банку; вести переговори щодо співробітництва на міжбанківському ринку з банками-контрагентами; вносити пропозиції щодо змін чинних внутрішніх нормативних документів Банку щодо операцій Управління Дилінгу; консультувати структурні підрозділи, філії та клієнтів банку щодо стану міжбанківського ринку України та міжнародних ринків; отримувати від структурних підрозділів та установ Банку вичерпну інформацію та документи, які необхідні для виконання покладених на управління обов`язків та завдань.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обіймаючи посаду заступника директора Казначейства ПАТ «Діамантбанк», пов`язану з виконанням адміністративно-господарських функцій, які полягають в управлінні та розпорядженні майном установи, тобто будучи службовою особою банківської установи, метою якої є отримання прибутків, вчинив розтрату грошових коштів, при наступних обставинах.

Встановлено, в першому півріччі 2015 року у директора Дилингового центру Казначейства ПАТ «Діамантбанк» у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на вчинення розтрати чужого майна, шляхом зловживання своїм службовим становищем, в особливо великих розмірах.

З цією метою ОСОБА_4 , будучи зареєстрований в системі «FX TRADING DEALING» від імені Банку, впродовж 2015-2017 років, укладав угоди по купівлі-продажу валюти з ПАТ «Діві Банк» з використанням свого персонального «ніку» та «коду» доступу до вказаної системи.

Так, протягом 2015 - 2017 років угоди із валютою в системі «FX TRADING DEALING» ОСОБА_4 укладав під індивідуальним особистим ніком «VALD».

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з метою розтрати грошових коштів ПАТ «Діамантбанк» на користь ПАТ «Діві Банк», шляхом зловживання службовим становищем, ОСОБА_4 з 15.07.2015 по 01.02.2017 систематично укладав з ПАТ «Діві Банк» конверсійні угоди купівлі-продажу валюти за невигідними ПАТ «Діамантбанк» курсами, наслідком яких було понесення останньому немотивованих витрат (збитків).

Так, будучи обізнаним про відсутність у ПАТ «Діамантбанк» необхідності у здійсненні операцій щодо залучення грошових коштів, маючи на меті розтрату грошових коштів ПАТ «Діамантбанк» ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, Контрактова площа, 10А, в період з 15.07.2015 по 01.02.2017, проводив операції з укладання завідомо невигідних для ПАТ «Діамантбанк» угод щодо купівлі продажу валюти з ПАТ «Діві Банк» за курсом, який негативно відрізнявся від ринкового на дату валютування.

Згідно висновку експерта №66/7 від 21.09.2021 за результатами проведення судово-економічної експертизи сума матеріальної шкоди (збитків) ПАТ «Діамантбанк» за результатами конверсійних угод з ПАТ «Діві Банк», які здійснювалися в період з 01.07.2015 по 01.02.2017 документально підтверджується у розмірі 25 872 063, 42 грн.

При цьому згідно інформаційно-аналітичної довідки щодо операцій купівлі-продажу іноземної валюти за угодами, укладеними між ПАТ «Діамантбанк» та АКБ «Діві Банк» за період з 01.07.2015 по 01.02.2017 безпосередньо ОСОБА_4 з використанням персонального «ніку» «VALD» та власного коду доступу через систему «FX TRADING DEALING» здійснив збиткові операції купівлі-продажу валюти з ПАТ «Діві банк» на суму 895 498, 92 грн.

Враховуючи викладене, ОСОБА_4 , будучи службовою особою, діючи з метою розтрати майна, а саме грошових коштів ПАТ «Діамантбанк», шляхом зловживання своїм службовим становищем, перебуваючи за адресою: м. Київ, Контрактова площа, 10А, в період часу з 15.07.2015 по 01.02.2017, з використанням особистого ніку «VALD» в системі «FX TRADING DEALING», здійснив збиткові операції з укладання конверсійних угод з ПАТ «Діві Банк» не за ринковими курсами на дату валютування, наслідком чого стала розтрата грошових коштів ПАТ «Діамантбанк» на користь ПАТ «Діві Банк» в сумі 895 498, 92 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненій в особливо великих розмірах.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами у їх сукупності, зокрема, фактичними даними, що містяться у наступних документах: 1) Аналітична довідка за результатами дослідження окремих операцій ПАТ «Діамантбанк» (конверсійні угоди з ПАТ «ДіВі Банк» від 23.12.2019; 2) Доповнення до аналітичної довідки, складеної за результатами дослідження окремих операцій ПАТ «Діамантбанк» (конверсійні угоди з ПАТ «Діві Банк» від 23.12.2019; 3) Довідка про перевірку ПАТ «Діамантбанк», проведену Національним банком України від 06.04.2017; 4) Положення про Казначейство ПАТ «Діамантбанк», затверджене Головою Правління ПАТ «Діамантбанк» від 29.12.2015; 5) Наказ про прийом на роботу, виданий в.о. Голови Правління ПАТ «Діамантбанк» ОСОБА_7 від 12.08.2013; 6) Посадова інструкція заступника Казначейства ПАТ «Діамантбанк», затверджена директором Казначейства ОСОБА_8 від 29.12.2015; 7) Інформаційно-аналітична довідка щодо операцій з купівлі-продажу іноземної валюти за угодами, укладеними між ПАТ «Діамантбанк» та АКБ «Діві Банк» за період з 01.07.2015 по 01.02.2017, надана Фондом гарантування вкладів фізичних осіб; 8) Висновок судової економічної експертизи №66/7 від 21.09.2021; 9) Рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про запровадження тимчасової адміністрації в ПАТ «Діамантбанк» та делегування повноважень тимчасового адміністратора банку №1684 від 24.04.2017; 10) Рішення Правління Національного банку України «Про віднесення ПАТ «Діамантбанк» до категорії несплатоспроможних №264-рш/БТ від 24.04.2017.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, визначених КПК України.

Враховуючи зазначені обставини, згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам: вжиття заходів, спрямований на неможливість притягнення інших співучасників кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків та вжиття заходів з метою знищення чи приховання будь-яких речей та документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; переховування від органу досудового розслідування та суду.

У досудового слідства є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду з метою уникнення покарання, усвідомлюючи невідворотність, тяжкість та реальність покарання за вчинений злочин, а також те, що підозрюваний намагатиметься незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні.

Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, впливати на свідків, узгоджувати позиції з іншими підозрюваними.

З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді застави, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав і просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник, в судовому засіданні проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави заперечували, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотання у зв`язку з наступним.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкримінується органом досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, зокрема: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Згідно з ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

26.01.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії особливо тяжких злочинів.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкримінується органом досудового розслідування.

Обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами.

У своєму клопотанні прокурор зазначив, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, співучасників у цьому ж кримінальному провадженні та вжиття заходів з метою знищення чи приховування будь-яких речей і документів.

Виклад обставин, на підставі яких суд дійшов висновку про наявність ризиків.

На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду вказує те, що повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України, згідно примітки до ст. 45 КК України, відноситься до корупційних, що виключає можливість застосування до підозрюваного статтю 75 КК України.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» та «Бессієв проти Молдови», в яких зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися від правоохоронних органів та суду.

Також, суд вважає обґрунтованим ризик можливості підозрюваним незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, оскільки на даний час в ході досудового розслідування кримінального провадження, не допитано в якості свідків працівників банків з приводу обставин, викладених у підозрі.

Враховуючи викладене, ОСОБА_4 з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на інших підозрюваних та свідків у кримінальному провадженні, що підтверджується як спільною зацікавленістю в узгодженні показань з метою уникнення кримінальної відповідальності, так і наявністю робочих зв`язків.

Згідно з висновком експерта №66/7 від 21.09.2021 за результатами проведення судово-економічної експертизи сума матеріальної шкоди (збитків) ПАТ «Діамантбанк» за результатами конверсійних угод з ПАТ «Діві Банк», які здійснювалися в період з 01.07.2015 по 01.02.2017 документально підтверджується у розмірі 25 872 063, 42 грн.

При цьому згідно з інформаційно-аналітичною довідкою щодо операцій купівлі-продажу іноземної валюти за угодами, укладеними між ПАТ «Діамантбанк» та АКБ «Діві Банк» за період з 01.07.2015 по 01.02.2017 безпосередньо ОСОБА_4 з використанням персонального «ніку» «VALD» та власного коду доступу через систему «FX TRADING DEALING» здійснив збиткові операції купівлі-продажу валюти з ПАТ «Діві банк» на суму 895 498, 92 грн.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у даному випадку запобіжний захід саме у вигляді застави є найбільш доцільним, оскільки альтернативні запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та не зможуть запобігти зазначеним ризикам.

Відтак суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави на строк 60 діб (у межах строку досудового розслідування), що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінуються підозрюваному, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Приймаючи до уваги, визначені ст. 178 КПК України та досліджені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя доходить висновку, що застава є достатнім та необхідним заходом забезпечення кримінального провадження щодо виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, але у зв`язку з необґрунтованістю клопотання слідчого в частині застосування розміру застави, суд вважає, що клопотання необхідно задовольнити частково.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 180, 182, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігів, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.09.2019 року за №0000253 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744300,00 грн (сімсот сорок чотири тисячі триста гривень).

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 щотижня в понеділок о 10 год. 00 хв.

- не відлучатися за межі міста Києва та Київської області без дозволу прокурора;

- повідомляти прокурора про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , службовими особами Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, колишніми працівниками ПАТ «Діамантбанк»;

- не відвідувати місцезнаходження Фонду гарантування вкладів фізичних осіб;

- здати на зберігання до Подільської окружної прокуратури м. Києва свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у зазначеному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст складений 01.02.2022 року.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1