Справа № 461/8086/21
Провадження № 1-кс/461/926/22
04.03.2022 року м.Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу,-
03 березня 2022 року до суду надійшло відповідне клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу. Обґрунтовує клопотання тим, що 06.01.2022 року слідчим суддею Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою відносно ОСОБА_3 на 60 діб. Вважає, що ризики відповідно до ст. 177 КПК України щодо ОСОБА_3 у кримінальному провадженні відсутні. Зазначає, що ОСОБА_3 може принести більше користі на захисті вітчизни, у зв`язку із провадженням в Україні військового стану. Також останній може вступити до лав національного спротиву та в ряди територіальної оборони. Просить клопотання задоволити.
Перевіривши подані матеріали клопотання, приходжу до наступного.
Відповідно до ч.1 ст.201 КПК України підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 13.11.2021 року щодо підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, із визначенням застави в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 681 000 грн.
Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 06.01.2022 року продовжено строк тримання підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою в Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)», на 60 (шістдесят) днів, тобто до 06.03.2022 року включно.
13 листопада 2021 року ОСОБА_3 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 5 ст. 185 КК України.
Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A).
Обґрунтованість підозри ОСОБА_3 стверджується дослідженими під час обрання запобіжного заходу доказами. При цьому слідчий суддя зазначав в ухвалі про обрання запобіжного заходу, що докази є належними та допустимими, достатніми для висновку суду про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 , оскільки існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_3 міг вчинити дане кримінальне правопорушення.
Питання щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_3 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.
Відповідно до положень ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам вчинити дії, зазначені в частині першій цієї статті.
Підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, зменшення встановлених в провадженні ризиків зі спливом досудового розслідування, зміни в майновому чи сімейному стані підозрюваного.
Відповідно до ч.5 ст.201 КК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.
Ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 02.03.2022 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком до 30.04.2022 року, з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)».
На момент постановлення судом ухвали від 02.03.2022 року в Україні вже був оголошений воєнний стан. Тобто, наявність воєнного стану не є новою обставиною.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що адвокатом завчасно подано клопотання про зміну запобіжного заходу, оскільки таке подано раніше тридцяти днів з дня постановлення ухвали про продовження строк дії запобіжного заходу (02.03.2022 року) та без зазначення нових обставин.
Тому слідчий суддя вважає, що слід залишити без розгляду клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу.
Керуючись ст.ст.201, 369, 376 КПК України, слідчий суддя
Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу залишити без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали, а підозрюваним, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1