Справа № 544/1558/21
№ пров. 1-кс/544/393/2021
У Х В А Л А
Іменем України
про обрання запобіжного заходу

02 вересня 2021 року м. Пирятин

Слідчий суддя Пирятинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора Пирятинського відділу Лубенської окружної прокурори Полтавської області ОСОБА_3

слідчого СВ відділення поліції № 1 Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 (діє на підставі доручення від 31.08.2021 № 016-0002660),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Пирятин по вул. Ярмаркова, 17, в рамках кримінального провадження № 0000337 від 31.08.2021 клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Пирятинського відділу Лубенської окружної прокурори Полтавської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вашківці Вижницького району Чернівецької області, зареєстрованого та фактичного проживаючого АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, освіта вища, не працюючого, не одруженого, утриманців немає, раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених, ч. 1 ст. 129, ч. 4 ст. 296 КК України,

у с т а н о в и в :

Слідчий СВ Пирятинського ВП Гребінківського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Лубенської окружної прокурори Полтавської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий СВ вказав на те, що 31.08.2021 близько 10 год. 20 хв., ОСОБА_5 , перебуваючи біля подвір`я за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_7 в ході розмови з останньою в ОСОБА_5 , виник намір на погрозу вбивством ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний намір ОСОБА_5 , перебуваючи у стані наркотичного сп`яніння, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій переліз через паркан на територію подвір`я за вищевказаною адресою та тримаючи в руці ніж, словесно виказуючи на адресу ОСОБА_7 погрози вбивством, замахнувся ним, виражаючи тим самим свій намір привести свою погрозу у виконання. При цьому ОСОБА_7 реально сприймала його погрозу як таку, що може бути виконана, зайшла до будинку та зачинилася, а ОСОБА_5 , зник у невідомому напрямку.
Окрім цього, 31.08.2021, близько 10:30 год. ОСОБА_5 , перебуваючи на території залізничного вокзалу ст. Гребінка, що за адресою: Полтавська область, Лубенський район м. Гребінка, вул. Магістральна 31, неподалік сортувальної гірки, перебуваючи у стані наркотичного сп`яніння, грубо порушуючи громадський порядок та спокій громадян, з мотивів явної неповаги до суспільства, загальноприйнятих норм моралі, діючи із особливою зухвалістю, нахабно виявляючи зневажливе ставлення до існуючих у суспільстві правил поведінки, безпричинно розмахував ножем та кидався у бік ОСОБА_8 та інших працівників залізничного вокзалу, на прохання оточуючих людей заспокоїтися не реагував та продовжував свої хуліганські дії, розмахуючи ножем, перекидаючи його із руки в руку та при цьому бурмотів щось незрозуміле.
Згідно висновку № 384 від 01.09.2021 наданої КП «Пирятинська лікарня Пирятинської міської ради», ОСОБА_5 проведено тест «Sniper5», який показав позитивний результат на вживання марихуани та кокаїну.
Умисні дії ОСОБА_5 , які виразилися у погрозі вбивством, кваліфікуються за ч. 1 ст. 129 КК України, дії які виразилися у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю (хуліганство), вчинене із застосуванням іншого предмета, спеціально пристосованого або заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень та кваліфікуються за ч. 4 ст. 296 КК України.

31.08.2021 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 129, ч. 4 ст. 296 КПК України.

На підставі вищезазначеного, в клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 у виді арешту, оскільки передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до семи років.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали, посилаючись на наявність, визначених ст. 177 КПК України ризиків, та вказали, що застосування більш м`якого запобіжного заходу а ніж тримання під вартою унеможливить запобігання вказаним ризикам.
Підозрюваний у судовому засіданні про події які сталися не пам`ятає. Потерпілу ОСОБА_7 він не знає, як і про те де в нього взявся ніж. Як опинився у невідомому йому м. Гребінка Полтавської області також не пам`ятає. Останні події які він пам`ятає це як вживав алкогольні напої на залізничному вокзалі у м. Києві. Просить не застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, також зазначив, про відсутність ризиків, що виправдовують застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на які посилаються слідчий та прокурор, оскільки має постійне місце проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався та не має наміру переховуватися від слідства та суду. Захисник рахує, що клопотання є необгрутнованим та таким, що не підлягає задоволенню, доводи слідчого ґрунтуються на припущеннях. Крім того, додатково зазначив про те, що дії його підзахисного кваліфіковані за ч. 4 ст. 296 КК України не знаходять свого підтвердження, оскільки потерпіла сторона не визначена, проте підозру пред`явлено, а всі працівники залізничної станції які були учасниками допитані як свідки. Крім того, балістична та дактилоскопічна експертизи по холодній зброї (ніж) не проведено. Підозра ґрунтується на показах свідків та потерпілої у вчиненні щодо неї кримінального проступку за ч. 1 ст. 129 КК України.

Захисник рахує, що є всі підстави обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту, так як він має постійне зареєстроване місце проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та надані суду матеріали, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, приходжу до висновку про відсутність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання слідчого про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Рішення слідчого судді має чітко відповідати вимогам КПК України, у відповідності до яких воно постановлюється. В протилежному випадку рішення слідчого судді є незаконним.

У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 129, ч. 4 ст. 296 КК України.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження вбачається, що 31.08.2021 стосовно ОСОБА_5 внесено відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 129, ч. 4 ст. 296 КК України (кримінальне провадження № 0000337).

Наявність обґрунтованої підозри в скоєнні ОСОБА_5 вказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: протоколом затримання від 31.08.2021, протоколом допиту потерпілого, свідків.

31.08.2021 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КК України та повідомлено про підозру у погрозі вбивством, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України та підозру у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю (хуліганство), вчинене із застосуванням іншого предмета, спеціально пристосованого або заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Сукупність тих даних, які є в розпорядженні органу досудового розслідування, з позиції практики Європейського суду з прав людини, свідчать про достатність підстав вважати обґрунтованою підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень 31.08.2021, оскільки остання не оскаржувалася. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин». У даному кримінальному провадженні міститься інформація, яка дає підстави вважати ймовірною причетність підозрюваного до вчинення злочину, що є достатньою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Виходячи з наданих суду матеріалів, на даному етапі вбачаю обґрунтовану підозру стосовно вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, у якому він підозрюється по факту вчинення кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 129, ч. 4 ст. 296 КК України за обставин 31.08.2021.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. З огляду на викладене, наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України прокурором та слідчим в судовому засіданні не доведено. Підозрюваний ОСОБА_5 зареєстрований та має постійне місце проживання у АДРЕСА_1 , його житло придатне для проживання і наявні всі умови. Раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, факту неналежної поведінки підозрюваного під час перебування в камері попереднього ув`язнення, судом не встановлено.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fох, Campbell and Hartleyv. The United Kingdom), п. 32, SeriesA, № 182).

Судом встановлено наявність ризиків, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, у зв`язку з тяжкістю вчиненого злочину та усвідомлення можливості призначення покарання на тривалий термін; впливати на учасників кримінального провадження свідків, що може призвести до зміни ними показань або відмови від дачі показань у кримінальному провадження.

А відповідно до вимог ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання.

Згідно з ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику чи ризикам.
Слідчий суддя також звертає увагу на те, що обставини викладені у клопотанні підозрюваний не пам`ятає, на томість на підтвердження останніх та обґрунтованості підозри явку потерпілої та свідків для надання пояснення з приводу вчинених дій ОСОБА_5 слідчим не забезпечено Також, слідчий суддя вказує на тому, що частини 4 ст. 296 КК України дає характеристику хуліганству грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом вчинене із застосуванням вогнепальної або холодної зброї чи іншого предмета, спеціально пристосованого або заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень. Проте, при матеріалах кримінального провадження відсутні відомості щодо огляду місця події з вилученням предмету злочину ножа (холодної зброї). Крім того, грубість порушення громадського порядку визначається з урахуванням місця вчинення хуліганських дій, їх тривалості, кількості і характеристики потерпілих, ступеня порушення їхніх прав та законних інтересів тощо. Однак, на час пред`явлення підозри за вказаний злочин ОСОБА_5 , потерпілу сторону не представилося можливим встановити, всі учасники допитані як свідки.
Слідчим, окрім протоколу затримання та пояснень свідків та потерпілої до матеріалів клопотання, які б могли підтвердити факт наявності ризиків відповідно до ст. 177 КПК України та незастосування більш м`якого запобіжного заходу не надано. Матеріали, що характеризують особу не зібрано, соціальні зв`язки не встановлено. Стан здоров`я ОСОБА_5 не перевірено, як і те, чи перебуває він на обліку у лікарів.

Відповідно до практики ЄСПЛ, недостатньо аби правоохоронні органи «добросовісно підозрювали особу». Повинні бути надані принаймні деякі факти чи інформація на підтвердження того, що особа підозрюється у вчиненні злочину обґрунтовано (рішення «Ільгар Маммадов проти Азербайджану» і рішення «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства»), що має місце в даному випадку та зазначено вище.

Такий висновок ґрунтується на всебічному вивченні особи підозрюваного, обставин вчиненого кримінального правопорушення, відсутності спростовуючих даних неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчий та прокурор у ході судового розгляду не навели жодних обґрунтованих та підтверджених обставин, які б свідчили на користь неможливості застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_5 , що зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Оскільки при розгляді клопотання доведено обґрунтованість підозри та не доведено недостатність застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам, клопотання слідчого про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не підлягає задоволенню.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає наявними всі підстави для застосування до ОСОБА_5 у відповідності до ч. 4 ст. 194 КПК України, більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Приймаючи таке рішення, суд, керуючись вимогами ст.ст. 177, 178 КПК України враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального порушення, пояснення підозрюваного та свідка у судовому засіданні, тяжкість покарання що йому загрожує. Підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання. Суд також бере до уваги його репутацію, відомості щодо наявності у підозрюваного міцних соціальних зв`язків за місцем проживання.
Приймаючи рішення про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя враховує як те чи інше рішення суду може вплинути на подальшу долю особи, в конкретному випадку, з урахуванням психологічного ставлення підозрюваного до злочинних діянь та наслідків.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

При цьому, суд покладає на підозрюваного обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 4 ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим обґрунтування клопотання.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184, 193-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Пирятинського відділу Лубенської окружної прокурори Полтавської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відмовити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вашківці, Вижницького району, Чернівецької області, зареєстрованого та фактичного проживаючого АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю, строком на два місяці, тобто до 31 жовтня 2021 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 додаткові обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:
-прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

-не відлучатися з м. Новодністровськ, Чернівецької області без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-утримуватися від спілкування з свідками, для запобігання спробам незаконно впливати на вказаних осіб.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники поліції (органу внутрішніх справ) з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до підозрюваного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ознайомити підозрюваного ОСОБА_5 під підпис з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ ВП №1 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, зобов`язавши передати копію ухвали для виконання органу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити, що за умисне невиконання ухвали суду передбачена відповідальність за ст. 382 КК України.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 03.09.2021 о 09 год 15 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1