н/п 1-кс/766/8680/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2021 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

встановила :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб та не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Обґрунтування клопотання:

У провадженні СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000725 від 16.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_7 є поліцейським та працівником правоохоронного органу, який під час несення служби з охорони громадського порядку та публічної безпеки, 16.09.2021 о 13.35 год., знаходячись на зупинці громадського транспорту, розташованій біля будинку №1 по вул. Суворова м. Херсона, склав на водія автомобілю Land Rover Freelander, д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 постанову № ЕАО 4780053 від 16.09.2021 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне стягнення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, з приводу того, що останній, 16.09.2021 о 13.29 годин в м. Херсоні по вул. Суворова, 1/13, керуючи транспортним засобом здійснив зупинку та в подальшому стоянку на зупинці громадського транспорту, позначену знаками 5.41.1 та 5.42.1 та при цьому не пред`явив на вимогу посвідчення транспортного засобу та реєстраційний документ на транспортний засіб, в результаті чого порушив п. 2.4.а ПДР, та не пред`явив для перевірки посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційний документ на транспортний засіб.

У результаті чого інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_7 по справі було прийняте рішення у вигляді накладення адміністративного стягнення, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.126 КУпАП, а саме накладення штрафу на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в сумі 425 гривень.

У подальшому, 16.09.2021 о 16.50, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою помсти інспектору взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_7 , з приводу виконання ним вказаних службових обов`язків, а саме складанням на нього постанови про накладення адміністративного стягнення № ЕАО 4780053 від 16.09.2021, про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 126 ч.1 КУпАП та накладення штрафу, знаходячись біля будинку № 8 по вул. Карбишева м. Херсона, умисно, наніс ОСОБА_7 , який був одягнений у формений одяг працівника поліції, чотири удари руками в обличчя, в результаті чого спричинив йому відповідно до довідки КНП «Херсонська обласна клінічна лікарня» Херсонської обласної ради № 837 від 16.09.2021 тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкої травми, струсу головного мозку.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України - умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

У вчинені вказаного злочину підозрюються: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Агдаш Республіки Азербайджан, громадянин України, освіта середня, фізична особа підприємець, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

16.09.2021 о 18.40 годині ОСОБА_4 , затримано в порядку ст.208 КПК України.

17.09.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

На даному етапі кримінального провадження, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування матеріалами.

Враховуючи, мотив вчинення злочину, його зухвалість, відсутність постійних соціальних зв`язків, покинення місця скоєння злочину з метою ухилення від кримінальної відповідальності, дає обґрунтовані підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України (підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду), крім того існує наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні.

Враховуючи викладені вище обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п.п.1, 3, ч.1 ст.177 КПК України, та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому слідчий звертається до суду з клопотанням про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Зазначає,що події відбувались вдень, співробітники поліції - потерпілий та свідок були одягнуті у формений поліцейський одяг і після спричинення тілесних ушкоджень, підозрюваний з місця скоєння правопорушення зник, не дочекавшись ані карети швидкої допомоги, ані співробітників поліції, що свідчить про намагання переховуватись від органів досудового розслідування.

Враховуючи викладене, більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування та судового розгляду, у зв`язку з чим стосовно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід - «домашній арешт».

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор просила клопотання задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні.

Захисник та підозрюваний заперечували проти клопотання, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. На обґрунтування своїх заперечень захисник зазначив, що затримання було незаконним, оскільки підозрюваний самостійно з`явився до органу поліції, де його і було затримано без визначених законом підстав. Кримінальне правопорушення, про вчинення якого ОСОБА_8 повідомлено про підозру, є нетяжким. Він не притягувався до кримінальної відповідальності. Має постійне місце роботи - є приватним підприємцем, має постійне місце проживання. Доказів впливу на свідків немає. До того ж свідки - працівники поліції. Крім того, кваліфікація злочину за ч.2 ст.345КК є сумнівною.

Підозрюваний пояснив, що він тілесних ушкоджень нікому не причиняв, ніколи не мав приводів до правоохоронних органів, переховуватися не з має намірів.

Мотивація суду:

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя встановив, що СВ ХРУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000725 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

16.09.2021 о 18.40 годині ОСОБА_4 , затримано в порядку ст.208 КПК України.

17.09.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих злочинів підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_7 від 16.09.2021, відповідно до якого він впізнав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як особу, яка 16.09.2021 близько 17.00 годин знаходячись біля будинку № 8 по вул. Карбишева м. Херсона наніс йому удар кулаком в лобну частину голови, після чого наніс ще близько 3-4 ударів в область голови та тулубу; довідкою КНП «Херсонська обласна клінічна лікарня» № 837 від 16.09.2021 на тілі ОСОБА_7 виявлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_10 від 16.09.2021 відповідно до якого останній впізнав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як чоловіка, який близько 17.00 годин 16.09.2021 знаходячись біля будинку № 8 по вул. Карбишева м. Херсона наніс тілесні ушкодження його колезі, а саме ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 .

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно змісту ст.184КПК України, якою визначено вимоги до клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів, основу клопотання має складати виклад ризиків, їх обґрунтування та посилання на докази про реальність їх існування.

Натомість основу клопотання складає детальний виклад обставин щодо вчинення злочину (тоді як п.1 ч.1 ст.184 КПК вимагається зробити короткий виклад обставин), доказів, зібраних слідством.

Слідчий за погодженням з прокурором звертається до суду із клопотанням про застосування найсуворішого запобіжного заходу для молодої особи, яка хоч і підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, проте має захворювання серця, ніколи не притягувався до кримінальної відповідальності, і обґрунтовує це однією фразою, зазначеною у КПК України «Враховуючи існування обставин, які свідчать про те, що існують ризики передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які виправдовують необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою», тоді як відповідно до ст.183КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. У клопотанні слідчий з прокурором жодним чином не обмовилися про неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів.

У клопотанні слідчий з прокурором посилаються на наявність ризиків:

-підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду

-незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні.

Щодо ризику переховуватися від органу досудового розслідування, то слідчий з прокурором не обґрунтували його і не надали жодного доказу реальності існування такого ризику. При цьому слід враховувати, що якась ймовірність того, що підозрюваний може спробувати ухилитись від відповідальності, існує завжди, але цього недостатньо для обрання запобіжного заходу. Якщо про ризик переховування заявлено слідчим, суд має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним негативних дій.

Найбільш вагомими факторами при оцінці ризику переховування є дані про особистість підозрюваного, адже саме при їх сукупному аналізі можна скласти уявлення про те, наскільки вагомою є вірогідність недобросовісної поведінки особи. З цього приводу Європейський суд зазначав, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови») § 58).

Підозрюваний має постійне місця проживання, постійне місце заняття - він є приватним підприємцем, має дохід. Батьки підозрюваного також проживають у м. Херсоні.

Прокурор не заперечував того факту, що підозрюваний самостійно з`явився до органу поліції, де його і було затримано і складено протокол про затримання.

Щодо ризику незаконного впливу на потерпілого та свідків. У клопотанні не зазначено, в чому такий вплив може полягати і які це може мати наслідки для слідства. Крім того, потерпілий та свідки є поліцейськими і є дуже сумнівним можливість здійснення на них впливу.

Слідчий у клопотанні, а прокурор у судовому засіданні жодним чином не обґрунтували неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як того вимагається частиною 1 ст.183 КПК України, а тільки зазначили, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підозрюваний є молодою особою, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, а тому не зрозуміло чому його необхідно запроторити до слідчого ізолятора.

А згідно практики ЄСПЛ: При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших запобіжних заходів (п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011року у справі Харченко проти України). «Тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу - п.29 рішення ЄСПЛ від 11.10.2010року у справі «Хайредінова проти України.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1(наявність обґрунтованої підозри) та п. 2(існування хоча б одного з ризиків, передбачених ст.177КПК України) частини першої цієї статті, але не доведене обставин, передбачених пунктом 3(недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів) частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті.

На переконанні слідчого судді, з урахуванням даних про особу підозрюваного, його поведінки у судовому засіданні, слідчий суддя вважає, що не зважаючи на підозру у вчиненні такого злочину та передбачене за нього покарання, мінімальну вірогідність ухилення підозрюваного від процесуальних обов`язків, йому може бути застосований інший, більш м`який запобіжний захід, який одночасно зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Слідчий суддя з урахуванням всіх встановлених обставин приходить до висновку, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, і вважає, що такий запобіжний захід забезпечить виконання процесуальних обов`язків підозрюваним.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 179, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Клопотання слідчого про застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відхилити.

Застосувати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком до 16 листопада 2021 року.

Покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, номеру мобільного телефону.

-здати слідчому на зберігання паспорт громадянина України для виїзду за кордон;

Звільнити ОСОБА_4 з-під варти в залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Повний текст ухвали проголошено о 12 годині 05 хвилин 22 вересня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1