Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/3069/21
номер провадження 1-кс/695/161/22
У Х В А Л А

24 березня 2022 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша заяву прокурора Золотоніської окружної прокуратури про відвід слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 у справі щодо розгляду клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженні №0001065 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Автоматизованою системою документообігу суду в порядку передбаченому ч. 3 ст. 35 КПК України вказану заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 по розгляду клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженні №0001065 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 186 КК України, передано судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 .

Заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 мотивована тим, що у провадженні СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження №0001065 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 186 КК України.

По вказаному кримінальному провадженню ОСОБА_5 02.12.2021р. повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, а саме у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 186 КК України.

Ухалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області 19.10.2021р. ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому неодноразово продовжувався та закінчується 18.04.2022р.

Досудове розслідування по даному кримінальному провадженню закінчено, про що 16.03.2022р. у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 290 КПК України повідомлено підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику ОСОБА_6

16.03.2022 р. ОСОБА_6 відповідно до вимог ст. 290 КПК України ознайомився в повному обсязі з матеріалами досудового розслідування та отримав копію обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.

Однак підозрюваний ОСОБА_5 у присутності свого захисника категорично відмовився від ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та отримання обвинувального акту з реєстром матеріалів досудового розслідування, аргументуючи це тим, що він потребує проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи.

Будь-яких клопотань про проведення такої експертизи сторона захисту слідчому чи прокурору не подавала.

Оскільки строк досудового розслідування по даному кримінальному провадженні закінчується 18.04.2022р., а в Україні введено воєнний стан, що створює об`єктивні перешкоди у пересуванні по території області, органи досудового розслідування вважають, що підозрюваний зловживаючи своїми процесуальними правами зволікає із ознайомленням з матеріалами досудового розслідування та порушує вимоги КПК України щодо виконання процесуальних дій у розумні строки.

За таких підстав слідчий за погодженням з прокурором, в порядку, передбаченому ч. 10 ст. 290 КПК України, подав до суду клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, яке Автоматизованою системою документообігу суду передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_4 ..

Однак у ході розгляду матеріалів клопотання слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 задовольнила клопотання захисника ОСОБА_6 про відкладення засідання для надання часу на підготовку та подання скарги на незаконність завершення досудового розслідування та відклала розгляд клопотання на 25.03.2022 на 12.00год.

Такі дії, на думку прокурора, ідуть в розріз із положеннями ст. 303 КПК України у зв`язку із тим, що вказана стаття взагалі не передбачає можливості оскарження рішення про завершення досудового розслідування, а відкладення досудового розслідування призводить до порушення розумних строків досудового розслідування та затягування розгляду клопотання, що викликає сумнів в неупередженості слідчого судді, адже чинним КПК України чи будь-яким іншим процесуальним законодавством не передбачено можливість зволікання з ознайомленням з матеріалами провадження через неповноту розслідування чи з будь-яких інших причин.

За таких обставин прокурор заявляє про недовіру слідчому судді ОСОБА_4 та заявляє про її відвід у кримінальному провадженні.

Під час розгляду заяви про відвід слідчого судді прокурор в судовому засіданні вказану заяву підтримав повністю та наполягав на її задоволенні вказуючи, що слідчим суддею було вчинено дії, які викликають сумніви в її неупередженості при розгляді вказаного клопотання, адже відкладення його розгляду не врегулювано нормами КПК України та створює передумови для безпідставного затягування розгляд справи.

Для розгляду заяви про відвід слідчий суддя ОСОБА_4 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином в порядку визначеному нормами КПК України.

Явку підозрюваного та його захисника у судове засідання забезпечити неможливо в зв`язку з неналежним інтернет-зв`язком для проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Суддя, вирішуючи заяву про відвід слідчого судді, встановив наступне.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод гарантовано право кожної особи на розгляд її справи належним, неупередженим та компетентним судом, що включає в себе право на розгляд справи тим судом, якому довіряють усі особи, які беруть участь у справі.

Одним із елементів довіри суспільства, в тому числі і учасників процесу до суду, є довіра складу суду вирішувати спір, що унеможливить в подальшому сумніватись у винесенні справедливого, законного та об`єктивного рішення суду.

У п. п. 49, 50, 52 рішення Європейського суду з прав людини "Білуха проти України" від 09.1 1.2006 (заява N 33949/02) зазначається, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Згідно з п. 3 та п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження та за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Частиною 5 ст. 80 КПК України закріплена вимога вмотивованості відводу.
Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Так вивчивши заяву про відвід слідчого судді, суддя вважає її необґрунтованою.

Як вбачається з матеріалів самої заяви про відвід судді, доводи прокурора зводяться фактично до незгоди останнього із рішенням слідчого судді ОСОБА_4 про відкладення розгляду клопотання. При цьому таке відкладення було вчинено не за ініціативою самого слідчого судді, а за клопотанням, яке було подано захисником підозрюваного ОСОБА_6 для подання відповідної скарги на незаконність завершення досудового розслідування.

При цьому, суддя звертає увагу на те, що в розумінні кримінального процесуального закону незгода відповідної сторони судового провадження з процесуальними діями чи процесуальним рішенням судді (слідчого судді) в рамках відповідного судового провадження, не може слугувати підставою для висновку про наявність підстав для відводу цього судді (слідчого судді) від розгляду відповідного судового провадження.
Вимога щодо незалежності, неупередженості та об`єктивності судді під час розгляду судового провадження є конституційною гарантією судочинства, а процесуальні дії чи рішення судді в інших провадженнях не можуть бути підставою для висновку про наявність в діяльності судді ознак упередженості чи необ`єктивності щодо конкретної особи.
Більше того, навіть за умови наявності певних порушень суддею вимог КПК України під час судового розгляду свідчать лише про факти таких порушень, проте вони автоматично не тягнуть за собою переконання щодо упередженості цього судді.
Матеріали вказаної заяви не містять жодних конкретних фактів та обставин, які б давали підстави сумніватися у неупередженості слідчого судді при розгляді матеріалів клопотання чи у її фахово-професійній здатності оцінювати докази та матеріали у вказаній справі.

Будь-яких інших даних щодо висловлення слідчим суддею особистих переконань, наведення прикладів щодо зафіксованих випадків поведінки, яка могла би свідчити про особисту упередженість слідчого судді, прокурором надано не було. Таким чином, суд дійшов висновку, що відсутній суб`єктивний критерій, що використовується при визначенні "безсторонності".
При розгляду заяви щодо відводу слідчого судді суддею не встановлено дій слідчого судді із яких може вбачатися наявність у неї упередженості при розгляді даної справи, адже відкладення розгляду справи здійснювалося з метою забезпечення реалізації прав сторони захисту.

При цьому відкладення розгляду клопотання відбулося в межах строку досудового розслідування, який завершується 18.04.2022р..

Відвід слідчого судді з підстав зазначених прокурором може створювати негативну практику тиску на суд та обмеження принципу змагальності сторін під час розгляду матеріалів справ.

Таким чином перелік та види механізмів захисту прав сторін не є порушеним чи обмеженим слідчим суддею.

Будь-яких доказів, які б давали підстави сумніватися у неупередженості та необ`єктивності судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 надано не було.

За таких обставин вивчивши матеріали заяви про відвід слідчого судді, суд приходить до висновку, що заявлений відвід слідчому судді не підлягає до задоволення, оскільки не ґрунтуються на вимогах ст.. 75, 76 КПК України, в яких визначені підстави для відводу суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 81 КПК України питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду).

На підставі зазначеного та керуючись

ст., ст. 81, 82 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви прокурора Золотоніської окружної прокуратури про відвід слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 у справі щодо розгляду клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженні №0001065 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309, ч. 3 ст. 186 КК України відмовити за відсутністю підстав.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1