Справа № 369/2983/21
Провадження №1-кс/369/3124/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02.12.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000675 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

01.12.2021 року захисником ОСОБА_3 заявлено відвід судді у кримінальному провадженні № 0000675 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбачено ч. 3 ст. 185 КК України. Заява про відвід вмотивована тим, що на стадії судового розгляду вказаного кримінального провадження, а саме 07.10.2021 року стороною захисту заявлений відвід судді ОСОБА_4 , за результатами автоматизованого розподілу від 07.10.2021 року заяву про відвід передано на розгляд слідчому судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_6 21.10.2021 року ухвалою вищезазначеного слідчого судді стороні захисту було відмовлено у задоволенні відводу судді ОСОБА_4 . Вказав, що слідчий суддя ОСОБА_6 не мала повноважень щодо розгляду поданої заяви про відвід на момент її автоматичного розподілу, оскільки приймала участь у розгляді клопотань на досудовому розслідуванні.

На підставі викладеного просив суд розглянути заяву про відвід судді ОСОБА_4 та відвести її від участі у розгляді судової справи №369/2983/21.

У судове засідання захисник та обвинувачений не з`явилися, повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення до суду не надходило.

Прокурор повідомлений про час і місце розгляду заяви.

Суддя ОСОБА_4 повідомлена про час і місце розгляду заяви про її відвід.

Неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Як зазначено вище, підставою, яка викликає сумнів в об`єктивності та неупередженості судді та зазначена в заяві є порушення розгляду заяви про відвід судді ОСОБА_4 , оскільки заява не була розглянута у порядку встановленому законом порядку.

Так, прийняття судом рішення по справі, з яким не згодна сторона не є безумовною підставою для відводу, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості суддів, яка діє до тих пір поки не доведено інше. Будь-яких доказів зацікавленості судді в матеріалах справи відсутні.

Вивчивши заяву, суд приходить до переконання, що заява не підлягає задоволенню, оскільки захисником обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_3 не надано суду доказів наявності обставин, передбачених ст. 75 КПК України, що виключають участь судді у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбачено ч. 3 ст. 185 КК України.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст.75,76,81 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити захиснику обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000675 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1