У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 лютого 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката Федаш., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород клопотання старшого слідчого П`ятого слідчого відділу (із дислокацією у м.Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові ОСОБА_5 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000311 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.367, ч.2 ст.28 - ч.3 ст.365, ч.1 ст.366, ч.2 ст.28 - ч.3 ст. 365, ч.1 ст.366, ч.2 ст.28 - ч.3 ст.365, ч.1 ст.366, ч.5 ст.27 - ст.246 КК України, про продовження строку тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с.Красна Тячівського району Закарпатської області, з вищою освітою, одруженого, який має на утриманні неповнолітніх дітей 2010 р.н. та 2013 р.н., зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.3 ст.365 КК України,-
встановив:

Старший слідчий П`ятого слідчого відділу (із дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_5 за погодженням із прокурором ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000311 від 17.06.2020 року, у якому просить продовжити ОСОБА_4 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 19.04.2022, включно, залишити визначену у розмірі 2 669 949,52 гривень заставу та покладені на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки у разі внесення застави: прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; не відлучатись з території Тячівського району Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000311 від 17.06.2020 щодо обставин вказаного кримінального провадження; здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Клопотання обґрунтовує тим, що Пятим слідчим відділом (із дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке № 0000311, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.367, ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 365, ч.1 ст. 366, ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 365, ч.2 ст.28 ч. 3 ст. 365, ч. 5 ст. 27 ст. 246, ч. 1 ст. 366 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що у відповідності до лісорубного квитка серії 02 ЛРБ № 467259 від 12.05.2015, надано дозвіл на проведення в Мокрянського лісництва ДП «Мокрянську ЛМГ» суцільно санітарної рубки, зокрема у кварталі 12 виділі 54 площею 3,7 га різних порід дерев та у відповідності до лісорубного квитка серії 02 ЛКБ № 452190 від 10.09.2015, надано дозвіл на проведення в Мокрянського лісництва суцільно санітарної рубки, зокрема у кварталі 12 виділі 54 площею 2,5 га різних порід дерев із вказаних лісорубних квитків вбачається, що лісокористувачі зобов`язані дотримуватись Порядку спеціального використання лісових ресурсів та крім того ознайомленні з порядком спеціального використання лісових ресурсів на території майстерського обходу №4, який входить у склад Мокрянського лісництва ДП «Мокрянське ЛМГ».

Відтак, забезпечуючи виконання завдань по охороні і захисту лісу організацію у відповідності з затвердженим планом проведення рубок, будучи у ланці з відводу ділянки в натурі, протягом травня-жовтня 2015 року, точну дату досудовим розслідуванням не встановлено виділив в розробку лісосіку, на яку не було дозвільних документів, чим зумовив проведення рубок 373 дерев різної породи, які не були відведені в рубку, тобто на які не було виписано лісорубного квитка, в кварталі 12 виділі 57, проведення рубок 172 дерев різних порід у кварталі 12 виділу 58, проведення рубки 132 дерев різних порід у кварталі 12 виділу 59, після чого, вказана незаконно зрубана деревина невстановленими в ході досудового розслідування особами була вивезена у невідомому напрямку.

При цьому, помічник лісничого ОСОБА_4 , достовірно знаючи, що відсутні будь-які дозвільні документи на здійснення рубки дерев за межами матеріалами відводу будучи працівником органу - державної лісової охорони, переслідуючи мету незаконного збагачення, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, володіючи інформацією про те, що окремі особи виявили бажання придбати деревину за нижчими цінами, вступивши у попередню змову із лісничим ОСОБА_6 , виконавши незаконну вказівку останнього, відвів інші ділянки у кварталі 12, виділі 57, 58 та 59 чим допустив проведення рубок в осінньо-зимовий період 2015 року поза межами затвердженого планом проведення санітарно суцільних рубок.

У подальшому, вказаний факт здійснення незаконних рубок 677 різних порід виявлено правоохоронними органами під час проведення оглядів місць рубок та підтверджено Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області.

Досудовим розслідуванням встановлено, що розмір шкоди, заподіяної внаслідок проведення незаконної рубки 677 дерев різних порід у кварталі 12 виділах 57,58,59 Мокрянського лісництва ДП «Мокрянське ЛМГ», складає 5 339 899, 04 грн., а саме: у кварталі 12 виділі 57 Мокрянського лісництва 3 108 220, 70 грн., у кварталі 12 виділі 58 Мокрянського лісництва 1 356 312, 24 грн., у кварталі 12 виділі 59 Мокрянського лісництва 875 366, 10 грн.

Зважаючи на викладене, внаслідок перевищення ОСОБА_4 своїх службових повноважень охоронюваним законом державним інтересам у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів та громадським інтересам, які полягають у порушенні гарантованих Конституцією України прав громадян на безпечне для життя і здоров`я довкілля та користування природними ресурсами, заподіяно шкоду в розмірі 5 339 899, 04 гривень, яка в 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на час вчинення злочину, що є тяжкими наслідками.

Сторона обвинувачення вказує, що таким чином, достатні підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у перевищенні службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 28 ч.3 ст. 365 КК України.
21.12.2021 ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.365 КК України.

У клопотанні зазначається, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними доказами, а саме: протоколами огляду місця подій від 20.10.2020 та додатками до них; розрахунками розміру шкоди, заподіяної лісу незаконними рубками дерев в кварталі 12 виділах 57-59 Мокрянського лісництва ДП «Мокрянське ЛМГ» від 21.10.2020; висновком судової інженерно-екологічної експертизи №7919 від 29.01.2021, проведеної Львівським науково-дослідним інститутом судових експертиз; висновком науково ботанічної експертизи від 08.07.2021, проведеної Національним лісотехнічним університетом України; довідкою про службове розстеження від 25.01.2021; показаннями підозрюваного ОСОБА_7 щодо обставин проведення незаконних рубок від 21.12.2021; протоколами за результатами проведення НСРД зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 08.10.2021; висновком судової почеркознавчої експертизи від 07.12.2021 проведеної Закарпатським науково-дослідним експертно криміналістичним центром, іншими матеріалами кримінального провадження.

23.12.2021 ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 2 669 949,52 гривень.

08.02.2022 ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області строк досудового розслідування вказаного кримінального провадження продовжено до 20.04.2022.

Слідчий посилається на те, що 18.02.2022 закінчується строк тримання під вартою ОСОБА_4 ,, однак завершити досудове розслідування до закінчення даного строку неможливо внаслідок особливої складності кримінального провадження, необхідності проведення низки додаткових слідчих (розшукових) та процесуальних дій, встановлення інших осіб, можливо причетних до вчинення кримінального правопорушення та необхідності проведення низки слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на збір доказів з метою повного, всебічного і неупередженого з`ясування всіх обставин вчиненого правопорушення, а саме: з урахуванням поданих клопотань, повторно допитати підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_4 щодо обставин проведення незаконних рубок; допитати підозрюваного ОСОБА_8 щодо обставин проведення незаконних рубок; допитати службових осіб ДП «Мокрянського ЛМГ», які безпосередньо здійснювали рубку в урочищі «Темний» Мокрянського лісництва ДП «Мокрянського ЛМГ» у період 2015-2016 років; вжити заходів до скасування грифів секретності з матеріальних носіїв інформації, які стали підставами для проведення негласних слідчих (розшукових) дій; вилучити техніку за допомогою якою здійснювали незаконні рубки в урочищі «Темний» Мокрянського лісництва ДП «Мокрянського ЛМГ» у період 2015-2016 років; з урахуванням зібраних доказів визначитись з остаточною правовою кваліфікацією дій ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та у випадку наявності законних підстав вирішити питання щодо повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри; здійснити відкриття матеріалів кримінального провадження та надати стороні захисту достатній строк для ознайомлення з ними; вчинити процесуальні дії, пов`язані із закінченням досудового розслідування; здійснити інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, спрямовані на встановлення істини.

Обставинами, які перешкоджали завершити вказані слідчі (розшукові) та процесуальні дії у двомісячний строк, є особлива складність кримінального провадження, необхідність встановлення інших співучасників вчинення злочину, та розсекречених матеріалів негласних (слідчих) розшукових дій, а також відсутність достатніх об`єктивних даних для формулювання остаточної кваліфікації дій підозрюваного, інших учасників, відкриття матеріалів стороні захисту та вчинення дій щодо закінчення досудового розслідування. Здійснення вказаних слідчих (розшукових) і процесуальних дій під час досудового розслідування має суттєве значення для всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин вчиненого ОСОБА_4 злочину й об`єктивного судового розгляду, дотримання основних засад кримінального провадження, зокрема верховенства права, законності, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, тощо.
Слідчий зазначає, що необхідність продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зумовлено наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема: запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, які на даний час не зменшились.
Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, а тому, усвідомлюючи, що після повідомлення про підозру та проведення необхідних процесуальних дій йому загрожує реальний строк позбавлення волі без можливості звільнення від кримінальної відповідальності із випробуванням, останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, у тому числі шляхом перетину державного кордону України.

Окрім того, усвідомлюючи тяжкість покарання після повідомлення про підозру ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, шляхом підкупу, шантажу, погроз, тощо, з метою зміни ними показань. При цьому, з метою незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні та зміни ними показань, ОСОБА_4 може вчинити інші кримінальні правопорушення проти їх життя та здоров`я, пов`язані із застосуванням чи погрозами застосування насильства, тілесних ушкоджень, або із погрозами знищення їхнього майна, тобто кримінальні правопорушення, передбачені ст. ст. 129, 194, 195 КК України, тощо.

Із урахуванням ризиків, які виникли внаслідок дій ОСОБА_4 , а також те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється відноситься до категорії тяжких злочинів, вчинено умисно, що має надзвичайно високий рівень суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками для суспільства, відтак порушує основоположні цінності суспільства, що призводить до формування негативного іміджу держави на міжнародній арені та на шляху європейської інтеграції в контексті неспроможності держави ефективно протидіяти злочинності, а тому сторона обвинувачення вважає, що жоден інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, окрім як тримання під вартою, не забезпечить належну поведінку підозрюваного, щодо виконання ним процесуальних рішень та не унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню, а відтак запобігти вище зазначеним ризикам.

Беручи до уваги вище викладене, а також те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України з часу застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 не зменшилися, що виправдовує тримання останнього під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджали завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про обрання запобіжного у виді тримання під вартою, що виправдовують подальше тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, сторона обвинувачення просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити. Зазначив, що існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення та продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України. Просив долучити протокол допиту підозрюваного від 15.02.2022 року.
Захисник ОСОБА_9 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив. Вважає, що відсутні ризики та підстави для застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу. Просив врахувати позитивні характеристики ОСОБА_4 , те, що на його утриманні знаходяться двоє неповнолітніх дітей, один із яких з інвалідністю, також він допомагає тещі похилого віку. Зазначив, що тримання під вартою може бути застосовано до особи, яка веде антисоціальний спосіб життя. Просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою. Крім цього просив врахувати, що підозрюваний був допитаний 15.02.2022 року та визнав свою вину в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.
Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання.
Заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисників, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що П`ятим слідчим відділом (із дислокацією у м.Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0000311 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.367, ч.2 ст.28 - ч.3 ст.365, ч.1 ст.366, ч.2 ст.28 - ч.3 ст. 365, ч.1 ст.366, ч.2 ст.28 - ч.3 ст.365, ч.1 ст.366, ч.5 ст.27 - ст.246 КК України.
21 грудня 2021 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 - ч.3 ст. 365 КК України, а саме у перевищенні службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.12.2021 року справа №308/16278/21 (1-кс/308/5647/21) клопотання сторони обвинувачення задоволено, застосовано до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Встановлено строк дії ухвали про тримання ОСОБА_4 під вартою до 18.02.2022року включно. Визначено розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 2669 949, 52 гривень. У разі внесення застави на ОСОБА_4 покладено наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; не відлучатись з території Тячівського району Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000311 від 17.06.2010 щодо обставин вказаного кримінального провадження; здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.02.2022 року справа №308/16278/21 (1-кс/308/527/22) продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000311 від 17.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 2 ст.367, ч.2 ст.28 ч.3 ст.365, ч.1 ст.366, ч.2 ст.28 ч.3 ст.365, ч.1 ст.366, ч.2 ст.28 ч.3 ст.365, ч.1 ст.366, ч.5 ст.27 ст.246 КК України, у якому ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 повідомлено про підозру, до чотирьох місяців, тобто до 20 квітня 2022 року включно.
Згідно змісту ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до положень ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою розглядається слідчим суддею за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, тобто у порядку ст. ст. 183, 193, 194 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Положеннями ч.2 ст.29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Відповідно до вимог п.п. 3,4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.365 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до десяти років, та у відповідності до положень ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів.
Дослідивши долучені до клопотання матеріали, а саме: протокол огляду місця події - виділу 57 кварталу 12 Мокрянського лісництва «ДП Мокрянське ЛМГ» від 20.10.2021 року та фототаблицю до нього; протокол огляду місця події виділу 58 кварталу 12 Мокрянського лісництва «ДП Мокрянське ЛМГ» від 20.10.2021 року та фототаблицю до нього; протокол огляду місця події - виділу 59 кварталу 12 Мокрянського лісництва «ДП Мокрянське ЛМГ» від 20.10.2021 року та фототаблицю до нього; висновок експерта Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз від 29.01.2021 року №7919; висновок науково ботанічної експертизи від 08.07.2021, проведеної Національним лісотехнічним університетом України; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 01.09.2021 року; протокол огляду від 11.01.2022 року; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 17.01.2022 року; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 09.12.2020 року; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 21.12.2021 року; протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 08.10.2021 року, вважаю, обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_4 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою..
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які міститься в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані слідчому судді разом з клопотанням. Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу. Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).
В свою чергу, всі обставини провадження та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 мають з`ясовуватися судом під час судового розгляду у встановленому законом порядку.
При обранні запобіжного заходу слідчим суддею було встановлено наявність ризиків, передбачених 1 ст. 177 КПК України.
Обґрунтовуючи подане клопотання про продовження строку тримання під вартою сторона обвинувачення посилається на те, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
При розгляді даного клопотання встановлено, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, що були враховані і слугували підставою для обрання підозрюваному ОСОБА_4 , а саме те, що підозрюваний може переховування від органу досудового розслідування/суду, та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні не зменшилися та продовжують існувати.
Слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Щодо інших ризиків, на наявність яких у клопотанні посилалась сторона обвинувачення, то слідчий суддя приходить до висновку, що такі є недоведеним та належним чином необґрунтованими.
Крім того, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому в разі визнання винним у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, що хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, в сукупності з наведеними вище обставинами суттєво збільшує ризик втечі, а тому враховується при оцінюванні ризиків. Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Крім того, встановлено, що є обґрунтовані обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , зокрема необхідно: повторно допитати підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_4 щодо обставин проведення незаконних рубок; допитати підозрюваного ОСОБА_8 щодо обставин проведення незаконних рубок; допитати службових осіб ДП «Мокрянського ЛМГ», які безпосередньо здійснювали рубку в урочищі «Темний» Мокрянського лісництва ДП «Мокрянського ЛМГ» у період 2015-2016 років; вжити заходів до скасування грифів секретності з матеріальних носіїв інформації, які стали підставами для проведення негласних слідчих (розшукових) дій; вилучити техніку за допомогою якою здійснювали незаконні рубки в урочищі «Темний» Мокрянського лісництва ДП «Мокрянського ЛМГ» у період 2015-2016 років; з урахуванням зібраних доказів визначитись з остаточною правовою кваліфікацією дій ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та у випадку наявності законних підстав вирішити питання щодо повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри; здійснити відкриття матеріалів кримінального провадження та надати стороні захисту достатній строк для ознайомлення з ними; вчинити процесуальні дії, пов`язані із закінченням досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою, слідчим суддею враховуються дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , який раніше не судимий, є інвалідом ІІІ групи загальне захворювання, проживає разом із дружиною та виховує двох синів 2010 р.н. та 2013 р.н., однин із яких є з інвалідністю, згідно характеристики, виданої настоятелем парафії Свято-Успеського храму Української православної Церкви Хустської єпархії від 07.02.2022 за №35 зарекомендував себе як добрий, відзивчивий, сумлінний, був благодійником та займався роботою по збору коштів для хворих, згідно характеристики, виданої за місцем проживання, характеризується із позитивного боку, за період проживання скарг від сусідів не надходило, в побуті доброзичливий, чуйний, бере активну участь у громадському житті села, раніше обирався депутатом Краснянської сільської ради VI та VII скликань, до адміністративної відповідальності не притягувався.
У судовому засіданні стороною захисту було зазначено, що підозрюваний допомагає своїй тещі ОСОБА_13 , було надано пенсійне посвідчення, видане ОСОБА_13 та свідоцтво про смерть ОСОБА_14 , проте вказані документи не свідчать про те, що підозрюваний надає допомогу ОСОБА_13 . Так, із долучених до матеріалів справи характеристики та довідки про склад сім`ї вбачається, що ОСОБА_4 разом із ОСОБА_13 не проживає.
В ході судового розгляду клопотання стороною обвинувачення було долучено до матеріалів клопотання протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 15.02.2022 року, проведеного за участі його захисника, згідно якого він повідомив, що ознайомився із повідомленням про зміну раніше повідомленої підозри від 15.02.2022 року, повідомляє, що обставини викладені у ній відповідають дійсності та свою провину він визнає, надалі буде сприяти слідству, щиро кається. Сторона захисту викладені у протоколі допиту від 15.02.2022 року обставини не заперечила, вказала, що такі дійсно мали місце та просила їх врахувати при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою.
Так, під час розгляду клопотання прокурором було доведено, що ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу, а саме, що підозрюваний може переховування від органу досудового розслідування/суду, та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні не зменшилися та продовжують існувати та наявні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Разом з тим, під час розгляду клопотання прокурором не наведено переконливих доказів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Враховуючи те, що під час розгляду клопотання стороною обвинувачення не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначених в клопотанні, то слідчий суддя вважає за необхідне застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні.
Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою (ч.3 ст.176 КПК України).

Згідно зі ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч.2 ст.181 КПК України).
Приймаючи до уваги, що наявні ризики, передбачені п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, наявні які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, а також враховуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним (злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років), враховуючи наведені вище дані про особу підозрюваного, а також те, що підозрюваний надав покази, згідно яких свою вину в інкримінованому йому діянні визнає та буде сприяти слідству, беручи до уваги, що підозрюваним має постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; не відлучатись з території Тячівського району Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000311 від 17.06.2020 щодо обставин вказаного кримінального провадження; здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Такий запобіжний захід, з урахуванням встановлених під час судового розгляду клопотання обставин, на думку слідчого судді, є цілком співмірним, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, відповідатиме інтересам досудового розслідування та є достатнім для запобіганню встановленим під час розгляду клопотання ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Частиною 6 ст.181 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до пункту 1 ч.3 ст.202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 309 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

У задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, без застосування електронного засобу контролю, із забороною цілодобово залишати місце свого проживання АДРЕСА_1 .
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;
-не відлучатись з території Тячівського району Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця проживання та роботи;
-утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000311 від 17.06.2020 щодо обставин вказаного кримінального провадження;
-здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
На підставі ч.3 ст. 202 КПК України негайно звільнити підозрюваного з-під варти та зобов`язати його невідкладно прибути до свого місця проживання.
Встановити строк дії ухвали та строк дії запобіжного заходу - до 14 квітня 2022 року (включно).
Строк дії обов`язків, покладених судом, встановити до 14 квітня 2022 року (включно).
Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.
Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику та прокурору.
Ухвалу для негайного виконання надіслати в органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1