УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представників власника майна адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах СПС «Шевченківське» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.09.2019 року у кримінальному провадженні №0004019,

В С Т А Н О В И В :

до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах СПС «Шевченківське» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.09.2019 року у кримінальному провадженні №0004019.
Клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 06.09.2019 року у кримінальному провадженні №0004019 від 22.08.2019 року накладено арешт на земельні ділянки, а саме: :01:002:5063 площею 0,6443 га; :01:002:5064 площею 0,3204 га; :01:002:5066 площею 5,6304 га; :04:006:5062 площею 13,3545 га; :01:005:5043 площею 0,1139 га; :01:002:5065 площею 0,0542 га; :01:002:5059 площею 1,9625 га; :01:002:5062 площею 0,0604 га; :01:002:5061 площею 0,2411 га; :01:002:5067 площею 0,4839 га; :01:002:5068 площею 0,2016 га. В обґрунтування клопотання, заявник зазначає, що на даний час жодній особі не повідомлено про підозру та не здійснюється провадження щодо жодних юридичних осіб. Враховуючи, що досудове розслідування триває значний час, жодній особі в рамках вказаного кримінального провадження не повідомлено про підозру та враховуючи що такий захід забезпечення як арешт майна негативно впливає на права ПСП «Шевченківське» як власника майна, просив скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.09.2019.
Адвокат ОСОБА_4 підтримав доводи клопотання в повному обсязі, просив скасувати арешт накладений на майно ПСП «Шевченківське», оскільки ПСП «Шевченківське» не має жодного процесуального статусу у вказаному кримінальному проваджені, строки досудового розслідування закінчились, тому немає необхідності у такому заході забезпечення кримінального провадження як арешт майна, при цьому порушується право власності, гарантоване Конституцією України.
Адвокат ОСОБА_3 підтримав позицію свого колеги, просив задовольнити клопотання, та скасувати арешт накладений на земельні ділянки, які на праві власності належать ПСП «Шевченківське».
Слідчий або прокурор у кримінальному провадженні №0004019 на виклик до суду неодноразово не з`явились, про дату та час розгляду справи повідомлялись завчасно та належним чином.
Заслухавши думку представників власника майна, вивчивши матеріали клопотання та долучені матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
В судовому засіданні встановлено, що ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004019 від 22.08.2019 р.
Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 06.09.2019 року у кримінальному провадженні №0004019 від 22.08.2019 року накладено арешт на земельні ділянки, а саме: :01:002:5063 площею 0,6443 га; :01:002:5064 площею 0,3204 га; :01:002:5066 площею 5,6304 га; :04:006:5062 площею 13,3545 га; :01:005:5043 площею 0,1139 га; :01:002:5065 площею 0,0542 га; :01:002:5059 площею 1,9625 га; :01:002:5062 площею 0,0604 га; :01:002:5061 площею 0,2411 га; :01:002:5067 площею 0,4839 га; :01:002:5068 площею 0,2016 га, які на праві власності належать ПСП «Шевченківське».
У відповідності до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так, статями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не булла піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов протии Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
В судовому засіданні встановлено, що арешт було накладено на земельні ділянки з метою збереження речових доказів в кримінальному провадженні №0004019 від 22.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.361 КК України.
Згідно частини першої статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною другою статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 3 зазначеної статті визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Інші випадки арешту майна законодавством віднесено лише до майна підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
При цьому, аналіз наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, свідчить про відсутність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт зазначеного майна, а також недоведеність факту використання вказаного майна як доказу фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в межах якого здійснюється досудове розслідування, оскільки не може свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, та не може бути підставою для застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, у зв`язку із чим викликає сумнів в розумності і співрозмірності обмеження права власності з завданням кримінального провадження.
Крім того, на день розгляду клопотання прокурором не надано підтвердження наявності підстави продовження дії заходу забезпечення як арешт майна, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, приходить до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні є обґрунтованими.
При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що прокурор зобов`язаний довести необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна, актуальність цього питання, оскільки був ініціатором питання про накладення арешту на майно.
З огляду на зазначене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання у володіння майном ПСП «Шевченківське», оскільки органом досудового розслідування не доведено необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна з огляду на сумніви щодо співмірності такого обмеження права власності з завданням кримінального провадження.
Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах СПС «Шевченківське».
Керуючись вимогами ст.ст.170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах СПС «Шевченківське» задовольнити.
Скасувати арешт та заборону державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників земельних ділянок, які розташовані за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Гореничі, які на праві приватної власності належить Приватному сільськогосподарському підприємству «Шевченківське», накладений ухвалою слідчого судді Києва-Святошинського районного суду Київської області від 06.09.2019 року, у кримінальному провадженні №0004874, а саме земельних ділянок з кадастровими номерами: :01:002:5063 площею 0,6443 га; :01:002:5064 площею 0,3204 га; :01:002:5066 площею 5,6304 га; :04:006:5062 площею 13,3545 га; :01:005:5043 площею 0,1139 га; :01:002:5065 площею 0,0542 га; :01:002:5059 площею 1,9625 га; :01:002:5062 площею 0,0604 га; :01:002:5061 площею 0,2411 га; :01:002:5067 площею 0,4839 га; :01:002:5068 площею 0,2016 га.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя