Справа № 442/9261/21
Провадження № 1-кс/442/180/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 лютого 2022 року

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

в с т а н о в и в :
04 лютого 2022 року до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, згідно якого просить скасувати арешт на автомобіль марки «FIAT DOBLO» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 10.11.2021 належить ОСОБА_3 та відповідно перебуває у його власності.
В клопотанні посилається на те, що слідчим СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000881 від 23 листопада 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.І ст.286 КК України, за фактом ДТП, яке сталося 22.11.2021 близько 18:30 на вул.В.Великого, неподалік буд. 25 в м.Бориславі, Львівської області, де водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на його автомобілі «Фіат Добло», д.р.н. НОМЕР_1 , рухаючись в напрямку м.Трускавець здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке переходила дорогу по пішохідному переходу. Внаслідок даної ДТП, пішохід ОСОБА_6 отримала тілесні ушкодження, а транспортний засіб - механічні пошкодження. В ході досудового розслідування, автомобіль марки «FIAT DOBLO»реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 10.11.2021р. належить йому та відповідно перебуває у його власності, однак на час ДТП даний транспортний засіб перебував у користуванні ОСОБА_5 , який був тимчасово вилучений, та 29.11.2021 року слідчим суддею Дрогобицького міськрайонного суду ОСОБА_1 за клопотанням слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_7 , накладено арешт на вказаний транспортний засіб. Тому в разі будь-якого зволікання з накладенням арешту даного автомобіля докази та сліди на ньому можуть бути втрачені, що може перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування по кримінальному провадженні, виникла необхідність накласти арешт на підставі п.1 ч.2 ст. 170 КПК України, забезпечивши таким чином виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування. Вважає, що на даний час відпала потреба у продовженні арешту мого майна з наступних підстав, просить клопотання задоволити.

В судове засідання учасники провадження не з`явився.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття учасника провадження в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали, подані до клопотання, приходжу до наступного висновку.

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 29.11.2021р. було накладено арешт на наступне майно: автомобіль марки «FIAT DOBLO» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 10.11.2021 належить ОСОБА_3 .

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, зо в подальшому застосуванні цього заходу підпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Підставами ж для скасування арешту майна законодавець визначив: 1) необґрунтованість накладення арешту; 2) відсутність потреби у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення.

Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

У випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 КПК України (відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно Листа N223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», у п.13 якого зазначене наступне: «розгляд питання щодо скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, здійснюється у порядку, передбаченому статтею 174 КПК. Слідчий суддя скасовує цей захід забезпечення лише у випадку надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи : 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба;

3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про арешт майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п. 9 ч.1 ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

Аналізуючи подані докази по справі, суд не вбачає підстави для задоволення клопотання, оскільки ОСОБА_3 не долучено жодних письмових доказів, що підтверджують факт, що в подальшому застосуванні заходу накладення арешту на майно, а саме автомобіль марки «FIAT DOBLO» реєстраційний номер НОМЕР_1 ,минула потреба, зокрема не подано копії судових експертиз транспортного засобу, а саме транспортно-трасологічної, авто-технічної, слідчим не представлено листа, який підтверджує, що проведено всі необхідні слідчі дії та заходи, та відпала необхідність у арешті вищевказаного транспортного засобу.

Крім того, згідно з ч.9 ст.539 КПК України питання про долю речових доказів і документів, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили, а тому слідчий суддя вважає, що заявником не доведено факту, що в застосуванні заходу (арешту майна) відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а відтак приходить до переконання, що особою, яка звернулася із клопотанням, не доведено підстави для скасування арешту майна, які зазначені у ст.174 КПК України.

Керуючись ст. ст. 174 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :
В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1