печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000457 підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000457 підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В клопотанні захисник просить змінити запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 000 000 грн., в частині розміру застави, а саме: зменшити підозрюваному застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 713 700 грн.

Мотивуючи означене клопотання захисник вказує, що заявлені ризики, визначені ст. 177 КПК України, стороною обвинувачення при застосуванні запобіжного заходу є необґрунтованими та зі спливом часу зменшилися, строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного закінчився 18.02.2020, вважає сума застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб буде достатньою та забезпечить виконання покладених процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні захисник та підозрюваний клопотання підтримали, просили його задовольнити. Захисник вказав, що постановою від 20.10.2020 закрито кримінальне провадження в частині повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України у зв`язку з відсутністю у діяннях складу кримінального правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні щодо задоволення заяви заперечив, просив відмовити.

Вислухавши пояснення захисника та підозрюваного в обґрунтування заявленого клопотання, пояснення прокурора, вивчивши клопотання та дослідивши приєднані до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчим суддею встановлено, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000457 від 23.04.2019, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 426, ч. 4 ст. 190 КК України.

05.11. 2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру в іншому умисному, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, невиконанні військовою особою дій, які вона за своїми службовими обов`язками повинна була виконати, вчинені в умовах особливого періоду, крім воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 426 КК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28.11.2019 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 000 000 грн.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч.3 ст.201 КПК України, до клопотання мають бути додані: 1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; 3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом (ч. 5 ст. 201 КПК України).

Тобто, із вказаних норм випливає, що зміна запобіжного заходу щодо підозрюваного допускається за наявності на те підстав, для його заміни, а саме наявності нових обставин.

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язує підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства», рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»). Відтак, на даний час у кримінальному провадженні існують обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Разом з тим, як вбачається із матеріалів клопотання стороною захисту не вказано нових обставин, які можуть слугувати підставами зміни запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні. Розмір застави повинен визначатися виходячи з особи обвинуваченого, його майнового стану і його відносин з особами, які надають забезпечення, іншими словами, враховувати той факт, чи буде втрата забезпечення чи дії проти поручителів у випадку неявки обвинуваченого в суд достатнім стримуючим фактором для обвинуваченого, щоб не здійснити втечу.

Розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та дані, які характеризують особу підозрюваного, в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що зменшення розміру застави не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків в даному кримінальному провадженні.

За наведених обставин, слідчий суддя приходить висновку про відмову у задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу.

На підставі викладеного і керуючись ст. 201 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000457 підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1