Справа № 489/1881/20
Кримінальне провадження №1-кп/489/316/22
УХВАЛА
17 березня 2022 р. м.Миколаїв

Ленінський районний суд м. Миколаєва в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурор - ОСОБА_3 ,

обвинувачений - ОСОБА_4 ,

захисник - ОСОБА_5

розглянувши в залі суду кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаєва, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на ризик продовження злочинної діяльності.

Обвинувачений та захисник просили скасувати запобіжний захід, посилаючись на те, що обвинувачений є військовозобов`язаним, проходив строкову службу, підлягає призову, бажає захищати Батьківщину. Крім того, обвинувачений пояснив, що втратив паспорт, військовий квиток знаходиться у відомої йому особи. Зазначив, що в умовах військового часу його родина є вразливою без нього.

Вислухавши думку учасників судового провадження, суд встановив таке.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого корисливого злочину, не працює, не має стабільного джерела доходів.

Отже ризики, які було враховано при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме вчинення інших кримінальних правопорушень - не зменшилися.

Стосовно доводів захисту, дійсно на розгляді ВР, оскільки на сайті парламенту наразі немає відомостей про прийняття закону, перебуває законопроект 7149 від 13.03.2022, яким передбачене доповнення КПК України статтею 616 такого змісту.

У разі введення в Україні воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, за виключенням тих, що підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 255, 2551, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для призову на військову службу під час мобілізації.
За результатами розгляду цього клопотання прокурор має право звернутись до слідчого судді, суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для призову цієї особи на військову службу під час мобілізації.
Клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для призову на військову службу під час мобілізації повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що особа підпадає під призов на військову службу під час мобілізації та висновок про її придатність до несення військової служби в умовах воєнного стану;

2) виклад обставин, які вказують на те, що відсутні відповідні ризики, передбачені частиною першою статті 177 цього Кодексу, а також ризики ухилення особи, стосовно якої пропонується скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, від призову на військову службу під час мобілізації.

Слідчий суддя або суд, який розглядає кримінальне провадження, має невідкладно розглянути таке клопотання. За наявності достатніх підстав слідчий суддя або суд має право скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою для призову підозрюваного, обвинуваченого, стосовно якого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на військову службу під час мобілізації.
Підозрюваний, обвинувачений, стосовно якого було скасовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, має невідкладно, але не пізніше протягом 24-х годин з`явитись для призову на військову службу під час мобілізації.
У випадку нез`явлення такої особи у цей строк для призову на військову службу під час мобілізації прокурор має подати клопотання про обрання цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Контроль за виконанням ухвали слідчого судді або суду про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для призову підозрюваного, обвинуваченого, стосовно якого застосовано цей запобіжний захід, на військову службу під час мобілізації покладається на прокурора.
Законопроект передбачає набрання термін набрання законної сили законом з дня, наступного за днем його опублікування.
Наразі такий процесуальний порядок скасування запобіжного заходу не набрав чинності
Суд вважає, що інший менш суворий запобіжний захід не забезпечить належної поведінки обвинуваченого щодо виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. 183, ст. 189, ст. 314, ст. 314-1, ст. 315, ст. 316 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 строком до 15.05.2022 року включно.

Ухвала втрачає силу о 24:00 годині 15.05.2022 року

Ухвала може бути оскаржена протягом 7 днів до Миколаївського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1