справа № 283/3021/21
провадження № 1-кп/563/56/22
УХВАЛА

25 березня 2022 року Корецький районий суд
Рівненської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2
за участю: прокурора ОСОБА_3
представника потерпілого адвоката ОСОБА_4
захисника адвоката ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Корець кримінальне провадження №0000129 від 27.09.2021 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.125, ч.1 ст.186, ч.2 ст.289 КК України,
в с т а н о в и в :

Корецьким районним судом Рівненської області, на виконання розпорядження голови Верховного Суду від 10.03.2022 № 4/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», отримано від Малинського районного суду Житомирської області та прийнято до свого провадження кримінальне провадження №0000129 від 27.09.2021 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.125, ч.1 ст.186, ч.2 ст.289 КК України.

Ухвалою слідчого судді Малинського районного суду Житомирської області від 12 жовтня 2021 року обвинуваченому ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначенням розміру застави, що становить 71370 (сімдесят одна тисяча триста сімдесят) грн., який неодноразово продовжували.
В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження тримання обвинуваченому ОСОБА_6 під вартою строком на 60 діб, обґрунтовуючи це тим, що заявлені ризики, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зникли. Зокрема, вказав, що обвинувачений ОСОБА_6 може ухилитися від суду; знищити або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин справи кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих та свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Представник потерпілого підтримала клопотання прокурора, крім того пояснила, що обвинуваченим вчинено насильницьке кримінальне правопорушення відносно його батьків, що вказує про особливо соціально небезпечність особи обвинуваченого. Перебуваючи в слідчому ізоляторі, обвинувачений неодноразово телефонував її довірителю ОСОБА_7 та погрожував його вбити. Вважає, що інший запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Захисниця адвокат ОСОБА_5 заперечила проти задоволення клопотання прокурора, оскільки вважає, що прокурор не довів наявність ризиків, які б вказували на необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Підзахисний не переховувався від правосуддя, сприяв розкриттю кримінальних правопорушень. Після початку війни російської федерації проти України, одразу звернувся з проханням надати йому можливість вступити в лави ЗСУ, що спростовує доводи прокурора.

У зв`язку з цим вважає за необхідне застосувати до обвинуваченого цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений підтримав захисника та пояснив, що наміру переховуватися від суду не має, не переховувався він і від органів досудового розслідування. На даний час, він повністю відшкодував завдану ним шкоду, має неповнолітніх дітей, незадовільний стан здоров`я, у зв`язку із чим вважає, що не має підстав утримувати його під вартою.

Вирішуючи заявлене прокурором клопотання про продовження відносно обвинуваченого строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до таких висновків.
Згідно із ст.331 КПК України, під час судового розгляду, суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

За змістом ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд, суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а також вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються.

Виходячи з характеру висунутого ОСОБА_6 обвинувачення у вчиненні за короткий проміжок часу трьох кримінальних правопорушень, одне з яких є кримінальним проступком, а також нетяжкого та тяжкого злочинів, однин із яких вчиненого відносно своїх же батьків, за які Законом передбачено покарання у виді позбавленні волі до чотирьох років та до восьми років відповідно, що свідчить про підвищену суспільну небезпечність його особи та можливість вчинення ним інших кримінальних правопорушень. Крім того, обвинувачений може незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд враховує, що судовий розгляд у цьому кримінальному провадженні не завершено та з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень може вдатися до відповідних дій щодо переховування від суду.

Зазначені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що ризики, які були враховані при прийнятті рішення про застосування запобіжного заходу, не зменшились та продовжують існувати, а тому менш суворий запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обставин, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосуванням інших, більш м`яких запобіжних заходів, судом не встановлено.

Обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню від суду.
З урахуванням наведеного, суд вважає необхідним продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 діб.
Разом з тим, ті аргументи, які наводяться обвинуваченим та його захисником на його користь, вже були попередньо враховані судом при обранні запобіжного заходу, обвинуваченому було визначено альтернативний захід вигляді застави, у межах визначених п.2 ч.5 ст.182 КПК України, яка обвинуваченим не була внесена.

За таких обставини клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 193, 331, 394, 395 КПК України, суд
у х в а л и в :

Клопотання прокурора задоволити.
Строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити до 23 травня 2022 року 12 год. 50 хв.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.

Роз`яснити, що для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: