Справа №705/706/22
1-кс/705/177/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2022 року
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

за участю слідчого ОСОБА_3

розглянувши клопотання представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт - ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_5 , діючи в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту на майно, у якому зазначив про те, що ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10.02.2022 року задоволено клопотання слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаськвй області ОСОБА_6 та накладено арешт з позбавленням права користування та розпорядження на майно, вилучене у кримінальному провадженні № 0000149 від 29.01.2022 року за ч. 4 ст. 190 КК України.

Копію вказаної ухвали ОСОБА_4 отримала 25.02.2022 року.

Серед переліку майна, на яке було накладено арешт, зокрема, наявне майно, яке належить на праві власності ОСОБА_4 , а саме: свідоцтво на ТЗ серія НОМЕР_1 , грошові кошти в сумі 8350 грн., 400 доларів США та 5 фунтів, ноутбук «Machines» s/n LXN 3V02Н-1601, дві золоті сережки та одна золота шпилька, коробка з-під телефону «Samsung S8+» IMEI НОМЕР_2 , мобільний телефон «Samsung» IMEI09946, два автомобільних ключі марки «Шкода октавія» чорного кольору, мобільний телефон «Samsung» IMEI НОМЕР_3 , автомобіль марки «Skoda» моделі «Octavia А5» білого кольору р.н. НОМЕР_4 .

Вказане майно було вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

За зазначеною адресою протягом 12 років проживає ОСОБА_4 . Разом з нею проживає її малолітня донька ОСОБА_7 . ІНФОРМАЦІЯ_1 та цивільний чоловік ОСОБА_8 .

ОСОБА_4 не є фігурантом будь-яких кримінальних проваджень, а належне їй майно не є предметом або знаряддям злочину.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10.02.2022 року СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000149 від 29.01.2022 року за ч. 4 ст. 190 КК України.

За фабулою вказаного кримінального провадження 29.01.2022 року до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від власника ФОП ОСОБА_9 про те, що о 15 годині 30 хвилин в с. Городниця Уманського району Черкаської області біля агрофірми «Новий світ», невстановлена особа жіночої статі, яка представилась ОСОБА_10 , під приводом надання послуг посередника на купівлю насіння соняшника, шляхом зловживання довірою, отримала від водія ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , грошові кошти у сумі 860 тисяч гривень, після цього зникла у невідомому напрямку з грошовими коштами, не виконавши своїх зобов`язань.

Також у вказаній ухвалі зазначається, що в ході проведення слідчих (розшукових) дій, були отримані оперативні дані, які дають об`єктивні підстави вважати, що до вчинення вказаного злочину можу бути причетна ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

При цьому, ні у клопотанні слідчого, ні в ухвалі слідчого судді, жодного разу не згадується ОСОБА_4 .

Так само її майно будь-яким чином не відноситься до предметів, які були здобуті злочинним шляхом або залишило на собі сліди кримінального правопорушення.

З ухвали слідчого судді від 10.02.202 року вбачається, що ОСОБА_12 користується автомобілем «Skoda» моделі «Octavia А5» бежевого кольору, який був органом досудового розслідування вилучений, а слідчий суддя наклав арешт на належний ОСОБА_4 автомобіль «Skoda».

Вказаний автомобіль жодного разу не згадується у покараннях свідків, на які посилається слідчий суддя у вищевказаній ухвалі. Будь-яких інших доказів, які б давали підстави присукати, що вказаний автомобіль має відношення до кримінального правопорушення також відсутні.

У зв`язку з тим, що вищевказаний автомобіль не має ніякого відношення до жодних кримінальних правопорушень, належить на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу ОСОБА_4 , яка також не є фігурантом кримінальних проваджень, тому накладення арешту на вказаний автомобіль з позбавленням права його використання є невиправданим втручанням у права власності ОСОБА_4 .

Аналогічно, з огляду на предмет злочину, необґрунтованим вважає накладення арешту на золоті прикраси, оскільки їх належність до кримінальних правопорушень не наведено.

Ноутбук «Machines» та мобільний телефон «Samsung» IMEI НОМЕР_5 містять лише сімейні фотознімки та дитячі фото доньки ОСОБА_4 , тому вважає незрозумілим як ця інформація може сприяти досудовому розслідуванню.

Грошові кошти в сумі 8350 гривень, 400 доларів та 5 фунтів були вилучені в дитячій кімнаті та фактично були збереженням для доньки, тому є незрозумілим, яке ці кошти мають відношення до кримінального провадження.

Вважає, що при накладенні арешту відбулися процесуальні порушення, які призвели до неможливості ОСОБА_4 надати відповідні пояснення для захисту свого права.

10.02.2022 року ОСОБА_4 звернулася до слідчого із заявою про повернення вилученого майна, яке було вилучено в порушення вимог законодавства, але відповіді так на цю заяву ними отримано не було, тому 21.02.2022 року вони звернулися до суду зі скаргою на бездіяльність слідчого. Зазначене, на його думку, свідчить про те, що власником майна послідовно було вчинено дії щодо захисту свого майна.

Оскільки питання щодо повернення незаконно вилученого майна у ОСОБА_4 вирішити не надалося можливим, вимушені були звернутися до суду з вказаним клопотанням та просять суд скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді від 10.02.2022 року на майно, а саме на: свідоцтво на ТЗ серія НОМЕР_1 , грошові кошти в сумі 8350 грн., 400 доларів США та 5 фунтів, ноутбук «Machines» s/n LXN 3V02Н-1601, дві золоті сережки та одна золота шпилька, коробка з-під телефону «Samsung S8+» IMEI НОМЕР_2 , мобільний телефон «Samsung» IMEI09946, два автомобільних ключі марки «Шкода октавія» чорного кольору, мобільний телефон «Samsung» IMEI НОМЕР_3 , автомобіль марки «Skoda» моделі «Octavia А7» (в ухвалі зазначено «Octavia А5») білого кольору р.н. НОМЕР_4 та зобов`язати слідчого повернути вищевказане майно.

Адвокат ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, телефоном повідомив, що через введений в Україні з 24.02.2022 воєнний стан та віддаленість його місцезнаходження не може прибути до суду для розгляду клопотання, тому просить суд розглянути клопотання у його відсутність та у відсутність його довірителя власника майна ОСОБА_4 , клопотання підтримує та просить задовольнити.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти повного задоволення клопотання, оскільки вважає, що вилучені грошові кошти, ноутбук та мобільні телефони мають ознаки речових доказів та визнані такими у кримінальному провадженні оскільки вилучені за місцем проживання ОСОБА_8 , відносно якого у кримінальному провадженні є відомості про причетність до вчинення кримінального правопорушення. Окрім цього є необхідність експертного дослідження ноутбука та мобільних телефонів, яке наразі не проведено, а гроші мають значення для кримінального провадження оскільки саме грошові кошти були предметом кримінального правопорушення. Проти скасування арешту золотих сережок, золотої шпильки та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу не заперечував. Крім того зазначив, що ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду від 04.03.2022 року вже було скасовано арешт на автомобіль марки «Skoda» моделі «Octavia А5» р.н. НОМЕР_4 та два автомобільних ключі до нього.

Врахувавши позицію представника СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, вивчивши подане клопотання з доданими до нього документами, дослідивши матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовується необхідність накладення арешту на майно, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000149 від 29.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Згідно постанови слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_13 від 05.02.2022 року майно, вилучене за місцем проживання ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі: свідоцтво на ТЗ серія НОМЕР_1 , грошові кошти в сумі 8350 грн., 400 доларів США та 5 фунтів, ноутбук «Machines» s/n LXN 3V02Н-1601, дві золоті сережки та одна золота шпилька, коробка з-під телефону «Samsung S8+» IMEI НОМЕР_2 , мобільний телефон «Samsung» IMEI09946, два автомобільних ключі марки «Шкода октавія» чорного кольору, мобільний телефон «Samsung» IMEI НОМЕР_3 , автомобіль марки «Skoda» моделі «Octavia А5» білого кольору р.н. НОМЕР_4 , які визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10.02.2022 року було накладено арешт на вищевказане майно.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.03.2022 року арешт на автомобіль «Skoda Octavia» білого кольору р.н. НОМЕР_4 та два автомобільних ключі до цього автомобіля, було скасовано та вирішено повернути власнику або особі, у якої їх було вилучено.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ст. ст. 9 та 26 КПК під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

В силу ст. 16 КПК позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Сукупність наведених норм кримінального провадження, їх внутрішній, змістовний зв`язок між собою свідчить, що будь-яка процесуальна дія слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, вчинена під час досудового розслідування, має відповідати вищевказаним засадам, як за своєю суттю, так і за формою реалізації, тобто процедурою застосування.

Процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень має забезпечити дотримання закону усіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачені законом заходи для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Особливої актуальності та гостроти це питання набуває у відношенні здійснення судового контролю за діяльністю сторони обвинувачення, представники якої наділені значними можливостями застосування заходів примусового характеру.

Отже, слідчий суддя, виконуючи покладені на нього обов`язки, має запобігти зловживанню стороною обвинувачення її повноваженнями з метою збереження рівності сторін кримінального провадження та збалансованості їх прав.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що право власності є непорушним, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Статтею 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Наведені норми гарантують, що позбавлення права власності, невід`ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об`єктом власності, можливе виключно у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами.

Отже, накладення арешту на об`єкт права власності є позбавленням його власника можливості на власний розсуд користуватися та розпоряджатися таким майном, що є тотожним позбавленню права власності.

Практичне застосування встановленої Конституцією України гарантії охорони власності, доводить, що обмеження права будь-якої особи (фізичної або юридичної) розпорядження належним їй майном без достатніх підстав є протиправним.

Підстави та порядок встановлення тимчасового обмеження прав особи щодо реалізації нею усієї сукупності або ж окремих складових частин права власності під час досудового розслідування визначені кримінальним процесуальним законодавством.

Вирішуючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя враховує положення ч. 2 ст. 170 КПК України, якою визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Зокрема, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України не допускається застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

При цьому, норми ч. 2 ст. 173 КПК України зобов`язують слідчого суддю при вирішенні питання про арешт майна враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що розгляд кримінального провадження № 0000149 від 29.01.2022 року за ознаками ч. 4 ст. 190 КК України триває. ОСОБА_4 процесуального статусу передбаченого КПК по вказаному кримінальному провадженню не має на цей час підозри жодній особі не повідомлялися, арешт, накладений на транспортний засіб «Skoda Octavia» днз НОМЕР_4 та два автомобільних ключі до нього скасовано, тому на цей час необхідності у накладенні арешту на свідоцтво на транспортний засіб серії НОМЕР_6 немає. Також, слідчий суддя не вбачає підстав для накладення арешту на золоті прикраси, а саме на дві золоті сережки та одну золоту шпильку, які не мають ознак речових доказів у розумінні ст.98 КПК України.

З урахуванням вищезазначеного, а також приймаючи до уваги відсутність підстав для подальшого арешту вказаного майна, враховуючи вимоги розумності і співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, вимоги верховенства права і недоторканості майна, слідчий суддя прийшов до переконання, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, а тому клопотання в частині скасування арешту зі свідоцтва на транспортний засіб та із золотих прикрас є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Разом з тим, у своєму клопотанні адвокат просить суд скасувати арешт і з іншого майна, належного його довірителю ОСОБА_4 , а саме із мобільних телефонів, ноутбуку та грошових коштів. Однак слідчим суддею враховується, що станом на час розгляду вказаного клопотання органом досудового слідства не проведено усі слідчі дії щодо дослідження вказаних речових доказів, а власником майна та його представником не надано достатніх та беззаперечних доказів на підтвердження того, що у застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба. Так, засоби зв`язку та ноутбук можуть містити певну інформацію щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а грошові кошти не мають будь-яких ідентифікаційних ознак, а тому, з урахуванням предмету кримінального правопорушення, яким є грошові кошти, мають ознаки речових доказів у розумінні ст.98 КПК України.

Оскільки стороною обвинувачення доведено, що в подальшому застосуванні в цій частині цього заходу є потреба, і що потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні виправдовують на теперішній час такий ступінь втручання у права і свободи осіб, як арешт вказаного майна, то за вказаних обставин скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження. Вищевказаний захід забезпечення є доцільним для забезпечення кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя враховує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, слідчі дії, в обсязі, необхідному для встановлення об`єктивної істини по справі, проводяться в межах строків, визначених КПК України.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає за необхідне в цій частині клопотання відмовити.

На підставі ст. ст. 26, 64-2, 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10.02.2022 року у справі № 705/706/22 (провадження № 1-кс/705/121/22) на майно, вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: свідоцтво на ТЗ серія НОМЕР_1 , дві золоті сережки та одну золоту шпильку.

Зобов`язати слідчого у кримінальному провадженні №0000149 від 29.01.2022 за ознаками ч. 2 ст. 190 КК України невідкладно повернути ОСОБА_4 вилучене майно, а саме: свідоцтво на ТЗ серія НОМЕР_1 , дві золоті сережки та одну золоту шпильку.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1