Справа № 175/3883/19
Провадження № 1-кп/175/184/19
Ухвала

Іменем України

29 квітня 2021 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

а також потерпілих ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , їх представника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001072 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Личково Магдалинівського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви прокурор заявив письмове клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_9 під вартою на 60 днів, яке, з посиланням на п.b ч.1 Європейської Конвенції з прав людини та практику ЄСПЛ, зокрема на рішення у справах «Марченко проти України» та «Лабіта проти Італії», обґрунтовує наявністю ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України. Вважає, що до цього часу вказаний ризик не відпав і перешкоджає застосувати до обвинуваченого альтернативні види запобіжних заходів, оскільки він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, наслідком якого стала смерть людини.

Потерпілі та їх представник підтримали клопотання прокурора та вказали, що категорично не згодні на зміну запобіжного заходу.

Захисник просив змінити його підзахисному запобіжний захід на альтернативний, можливо цілодобовий домашній арешт з носінням електронного засобу контролю та вказав, що ОСОБА_10 має постійне місце проживання та сталі соціальні зв`язки.

Обвинувачений підтримав позицію захисника.

Обсудивши клопотання у нарадчій кімнаті, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Під час судового провадження ОСОБА_11 було обрано та неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 03 травня поточного року.
Наразі, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання та закінчити судовий розгляд до спливу цього строку, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що не відпав і продовжує існувати ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, про який зазначено у попередніх ухвалах, суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим.

Оцінюючи вказаний ризик, судом враховується характер кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, яке віднесене до умисного тяжкого злочину та має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому, а також позицію ЄСПЛ, викладену у п.35 рішення у справі «Летельє проти Франції», з якої слідує, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загально - суспільних прав і інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Також суд враховує практику ЄСПЛ, зокрема що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілойков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

З вказаних підстав не підлягає задоволенню клопотання захисника про зміну ОСОБА_11 запобіжного заходу на альтернативний, а наведені доводи на його обґрунтування, не свідчать про зменшення вказаного ризику і не є безумовними підставами для відмови в продовженні дії строку тримання під вартою.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 24 травня 2021 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 03 травня 2021 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 27 червня 2021 року.
Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому і прокурору, направити захиснику і начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1