30.06.2021 Справа № 756/9747/21
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 756/9747/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30.06.2021 місто Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання начальника відділення слідчого відділу СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0001039 від 04.05.2021 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Любешів Волинської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, такого, що має середньою освітою, розлученого, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 відповідно), раніше не судимого,
в с т а н о в и в:
29.06.2021 начальник відділення СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді в рамках кримінального провадження №0001039 від 04.05.2021 з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення розміру застави.
З клопотання слідує, що Оболонським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001039 від 04.05.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Як зазначає слідчий, досудовим розслідуванням встановлено, що 03.05.2021 приблизно о 20:30 ОСОБА_4 , перебуваючи у технічному приміщенні будинку АДРЕСА_2 , запропонував ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 випити алкогольні напої, які він приніс із собою. Після надмірного вживання алкоголю між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 виник словесний конфлікт, у ході якого, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних стосунків у ОСОБА_4 виник умисел, спрямований на спричинення ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень. Надалі, реалізуючи вищевказаний умисел та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді спричинення тяжких тілесних ушкоджень, хоча не бажав, але свідомо припускав їх настання, в указаний час та місці, ОСОБА_4 взяв у праву руку тарілку, яка знаходилась на столі, та завдав три удари в область голови ОСОБА_8 , а саме в тім`яну її ділянку. Перебуваючи у збудженому стані, ОСОБА_4 , продовжив завдавати тілесні ушкодження ОСОБА_8 , а саме правою ногою в область підборіддя, чим спричинив ОСОБА_8 тілесних ушкоджень у вигляді крововиливу головного мозку, внутрішньочерепної мозкової травми голови, що спричинили смерть потерпілого.
Таким чином, ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразились в умисному нанесенні тяжких тілесних ушкоджень, що спричинили смерть потерпілого, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що досудове розслідування не можливо закінчити до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 06.05.2021, оскільки з метою повного та всебічного дослідження обставин вчинення ОСОБА_4 злочину, необхідно вчинити ряд слідчих та процесуальних дій. При цьому, ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний запобіжний захід відносно ОСОБА_4 не зменшилися та продовжують існувати, а відтак виникла необхідність у продовженні тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, оскільки запобігти їм шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначивши при цьому, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки ризики у кримінальному провадженні не перестали існувати.
Захисник заперечив проти задоволення клопотання сторони обвинувачення та просив змінити ОСОБА_4 запобіжний захід, застосований щодо останнього у вигляді тримання під вартою, на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою реєстрації його підзахисного у м. Києві, що є адресою фактичного проживання його колишньої дружини та неповнолітньої дитини. Вважав, що ризики, заявлені стороною обвинувачення є необґрунтованими, наявність соціальних зв`язків доводяться тим, що його підзахисний має неповнолітню дитину, котра потребує батьківської опіки, офіційної роботи не має, однак має неофіційні підзаробітки, а тому просив відмовити стороні обвинувачення у задоволенні клопотання.
Підозрюваний підтримав позицію захисника та зазначив, що він визнає свою винуватість у скоєному, заперечив проти існування ризиків, заявлених стороною обвинувачення, та вважав, що наявність дитини є достатнім підтвердженням соціальних зв`язків.
Вивчивши клопотання, заслухавши позиції сторін кримінального провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.
04.05.2021 ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
05.05.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
06.05.2021 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, тобто до 02.07.2021 включно.
29.06.2021 постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 05.08.2021.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Відповідно до частин 3, 4 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У відповідності до положень статей 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування у строки, встановлені ст. 219 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про продовження застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.
Так, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).
Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено слідчим суддею при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу.
У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.
Водночас, відповідно до практики ЄСПЛ вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Наряду з вказаним, у п. 42 рішення ЄСПЛ від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.
Зі змісту клопотання вбачається, що для закінчення досудового розслідування та прийняття остаточного процесуального рішення у кримінальному провадженні, органу досудового розслідування необхідно виконати значний обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які об`єктивно неможливо провести до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді, зокрема необхідно:
отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи причини та часу настання смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;
отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи двох фрагментів скла, що було поміщено в паперовий пакет;
отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи трьох фрагментів чашки, що було поміщено в паперовий пакет;
отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи фрагменту тарілки, що було поміщено в паперовий пакет;
отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи тарілки, що було поміщено в паперовий пакет;
отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи двох змивів, що було поміщено до двох паперових пакетів;
отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи змивів з лівої та правої руки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що було поміщено до двох паперових пакетів;
отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи двох зрізів нігтьових пластин з лівої та правої руки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що було поміщено до паперового пакету;
у разі необхідності провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії;
виконати вимоги ст. 290 КПК України, а саме надати доступ та ознайомити сторону захисту із матеріалами кримінального провадження;
прийняти законне процесуальне рішення відповідно до положень глави 24 КПК України.
Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, з огляду на долучені до матеріалів судового провадження матеріали, враховує тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , дані, які характеризують особу останнього, його вік, соціальні зв`язки, сімейний стан, склад сім`ї, майновий стан та те, що він вперше притягається до кримінальної відповідальності.
З огляду на те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, при цьому враховуючи, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеними, зважаючи на характер інкримінованого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може вчинити дії щодо переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, та іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, з огляду на що, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та заявленим у судовому засіданні, слідчий суддя вважає доведеним необхідність продовження запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, оскільки, на його переконання, саме такий вид запобіжного заходу, забезпечить виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість органу досудового розслідування досягти завдань, передбачених ст. 2 КПК України.
Даних про наявність підстав для скасування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 або його зміни на більш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що доказів того, що стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 не допускає його тримання під вартою слідчому судді стороною захисту не надано, з огляду на це слід вважати, що таких перешкод не має.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 183, ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи фактичні обставини кримінального провадження, суспільну небезпечність інкримінованого діяння, не визначає розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.
Доведеність винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалося, оскільки це є предметом встановлення в ході досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.
Керуючись ст. 29 Конституції України, статтями 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309, 395, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання начальника відділення слідчого відділу СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування кримінального провадження №0001039 від 04.05.2021, а саме до 04.08.2021 включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1