Справа № 191/2171/21
Провадження № 1-кс/191/396/21
У Х В А Л А
іменем України

13 липня 2021 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Синельникове клопотання слідчого СВ Синельниківського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Синельниківської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР № 0000364 від 08.07.2021 року, а також перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, обґрунтовуючи своє клопотання тим, що у період часу з 25.06.2021 року по 30.06.2021 року невстановлена особа через вікно проникла до будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала електропіч "Asel" та мобільний телефон "Redmi Note 8", чим спричинила матеріальний збиток ОСОБА_5 .

За даним фактом розпочато досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000364 від 08.07.2021, відомості якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

12.07.2021 року в період часу з 08:00 до 08:10 годин було проведено огляд предмету, а саме: духової шафи марки «ASEL» моделі AF-50-23 чорного кольору, огляд проводився в приміщенні будинку АДРЕСА_1 .

12.07.2021 року духову шафу марки «ASEL» моделі AF-50-23 чорного кольору, було визнано речовим доказом та долучено до кримінального провадження

№ 0000364 від 08.07.2021 та передано на відповідальне зберігання власниці ОСОБА_5 .

Таким чином, зважаючи на те, що вилучена під час проведення огляду духова шафа марки «ASEL» моделі AF-50-23 чорного кольору має значення речових доказів, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Підставами, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт провадження, та фактичне позбавлення осіб, причетних до вчинення кримінального вказаного майна, є забезпечення належного зберігання речових доказів стороною кримінального правопорушення, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

З метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, виникає необхідність у накладенні арешту на зазначене майно на підставі ст. 170 КПК України.

Враховуючи вищевикладене слідчий просить, накласти арешт на майно а саме: на духову шафу марки «ASEL» моделі AF-50-23 чорного кольору, яка є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000364.

Визначити особу, яка є відповідальною за зберігання духової шафи марки «ASEL» моделі AF-50-23 чорного кольору ОСОБА_5 , яка є власницею вищезазначеного майна.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явились попередньо надали заяви про розгляд справи без їх участі. Клопотання підтримують у повному обсязі, просять його задовольнити.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.94 КПК України, ст.132 КПК України, ст.173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та спів розмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження /ч. 1 ст. 170 КПК України/.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до частин 1-3 статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості , які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України /арешт майна допускається з метою збереження речових доказів/, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Так, в провадженні слідчогоСВ Синельниківського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 перебуває кримінальне провадження внесене до ДРДР № 0000364 від 08.07.2021 року.

Як вбачається з матеріалів клопотання, виявлене та вилучене під час проведення 12.07.2021 року огляду предмету зазначене у клопотанні слідчого майно є об`єктом кримінальних правопорушень та безпосереднім доказом, яке має значення для кримінального правопорушення.

Постановою слідчого СВ Синельниківського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 12.07.2021 року вилучене в ході огляду предмета 12.07.2021 року духова шафа марки «ASEL» моделі AF-50-23 чорного кольору, визнана речовим доказом у кримінальному провадженні №0000364 від 08.07.2021 року та передана на зберігання власнику - ОСОБА_5 .

Тому для ефективного розслідування орган досудового слідства має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.
При цьому, арешт майна з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні та не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Слідчий суддя, врахувавши ці положення закону та обставини кримінального провадження, а саме ті, що існує необхідність у забезпеченні збереження вилученого майна, вважає, що клопотання слідчого слід задовольнити та накласти арешт на відповідне майно.
Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 175 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Синельниківської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно а саме: на духову шафу марки «ASEL» моделі AF-50-23 чорного кольору, яка є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000364.

Визначити особу, яка є відповідальною за зберігання духової шафи марки «ASEL» моделі AF-50-23 чорного кольору ОСОБА_5 , яка є власницею вищезазначеного майна.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Синельниківського РУП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду в 5-тиденний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя: ОСОБА_1