Справа № 495/4958/21
№ провадження 1-кс/495/1594/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 липня 2021 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000696 від 30 червня 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Старокозаче, Білгород-Дністровського району, Одеської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

01.07.2021 року старший слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
29 червня 2021 року о 14 годині 20 хвилин до ЧЧ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшло інформування оператору «102» про надходження телефонного повідомлення диспетчера відокремленого підрозділу «Білгород-Дністровська станція екстреної (швидкої) медичної допомоги КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» про те, що в приміщені кімнати будинку АДРЕСА_1 , був виявлений труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Подальшим оглядом на трупі ОСОБА_7 виявлені ознаки насильницької смерті, у вигляді ран потиличної області голови, забійних ран верхньої частини обличчя.
Досудовим розслідуванням встановлено: в період з вечірньої години 28 червня до ранкової години 29 червня 2021 року, точну дату та час встановити не надалось можливим, ОСОБА_4 , перебував за місцем свого мешкання, а саме в приміщенні будинку АДРЕСА_1 , де на протязі тривалого часу проживав разом із своєю матір`ю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котра в силу свого літнього віку та стану здоров`я здебільшого перебувала в окремій кімнаті на дивані, оскільки не могла вести побут самостійно та обходити себе без сторонньої допомоги.
В зазначений період часу, конкретну точність якого встановити не можливо, ОСОБА_4 почув з кімнати матері шум, на котрий звернувши увагу, пішов подивитись, що трапилось. Зайшовши до кімнати він побачив, що настінний килим, поруч з яким встановлений диван-ліжко, на якому й знаходилась мати, впав, а сама вона була у звисаючому положенні з дивану. Зрозумівши, що килим впав ймовірно з-за того, що його при рухах в лежачому положенні зачепила мати, ОСОБА_4 розізлившись став сваритись. Поправивши потерпілу ОСОБА_7 на дивані, ОСОБА_4 став намагатись почепити килим назад на стіну, та продовжував сваритись на потерпілу. В цей час ОСОБА_4 , будучи розлюченим на поведінку ОСОБА_7 , наніс останній декілька ударів руками в область верхньої лицевої частини ділянки, та декілька ударів твердим тупим предметом, в потиличну частину голови, від котрих було спричинено дві рани волосистого покриву шкіри, з подальшою кровотечою. Після чого ОСОБА_4 не беручи до уваги вік, стан здоров`я ОСОБА_7 , та не сприймаючи за належне вагомість наслідку спричиненим протиправним діям, вийшов з кімнати, залишивши потерпілу лежати на дивані.
Приблизно о 12 годині 40 хвилин 29 червня 2021 року, потерпілу ОСОБА_7 з явними тілесними ушкодженнями та слідами кровотечі в області голови виявив її старший син ОСОБА_8 , який прийшов провідати матір та повідомив про її стан оператору 103, однак ОСОБА_7 померла до прибуття бригади швидкої допомоги.
У відповідності до лікарського свідоцтва про смерть №221, від 30 червня 2021 року, виданого Білгород-Дністровським районним відділенням КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи», причиною смерті ОСОБА_7 за результатами розтину є: «недокрів`я органів, відкриті рани волосистої частини голови, ушкодження внаслідок контакту з тупим предметом».
30 червня 2021 року ОСОБА_4 , на підставі ст.208 КПК України о 03 годині 30 хвилин було затримано (час фактичного затримання 19 годин 20 хвилин 29 червня 2021 року). 30 червня 2021 року, на підставі п.1 ч.1 ст.276, ч.1 ст.278 КПК України ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
Беручи до уваги, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватись від органів досудового розслідування, враховуючи те, що він підозрюється у скоєнні злочину, вчиненого проти життя, результатом котрого стала смерть потерпілої, котра є його рідною матір`ю, свідчить про неможливість запобігання вищезазначеного ризику застосуванням більш м`яких запобіжних заходів.
На підставі наведеного слідчий просить клопотання задовольнити та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів.
2 - Доводи сторін.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
3 - Мотивація суду.
Білгород-Дністровським міськрайонним судом розглядається клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000696 від 30 червня 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке було надано в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000696 від 30 червня 2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному КПК України.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
30 червня 2021 року о 17 год. 55 хв. на підставі п.1 ч.1 ст.276, ч.1 ст.278 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Старокозаче, Білгород-Дністровського району, Одеської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст.8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, а саме: копії лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_7 №221 від 30.06.2021, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .
Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину та зважаючи на викладену мотивацію у попередніх абзацах, можна дійти висновку, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.2 ст.121 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає, що існують підстави вважати, що підозрюваний може:
- може переховуватись від органів досудового розслідування, враховуючи те, що він підозрюється у скоєнні злочину, вчиненого проти життя, результатом котрого стала смерть потерпілої, котра є його рідною матір`ю;
- незаконно впливати на свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Слідчим зазначено, що наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5, ч.1 ст.177 КПК України обґрунтовує необхідність застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 з метою запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, спробам незаконного впливу на осіб, котрі допитані у кримінальному провадженні в якості свідків, а їх показання мають суттєве значення як доказ, вчинення інших кримінальних правопорушень.
Слід зазначити, що ймовірність переховування підозрюваного значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує, в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що він може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на його причетність до зазначеного злочину, з урахуванням усіх обставин слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду.
Слідчий суддя, оцінюючи докази у сукупності, зважає на вид зв`язків між особами, що є підозрюваним та свідками, не виключає можливість незаконного впливу на потерпілих або вірогідність перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Окрім того існує ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.
Як зазначено в абзаці 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»
(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.
Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обґрунтовуючи необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 слід зазначити, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, може призвести до вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень.
Застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є недоцільною, оскільки враховуючи тяжкість вчиненого злочину, може призвести до вчинення підозрюваним інших більш тяжких кримінальних правопорушень, а також не виключить можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, що може вплинути їх показання в ході досудового розслідування.
Слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення, доведена необхідність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, наведені достатні докази щодо існування можливості переховування підозрюваного від слідства і суду, а отже такі ризики є «достатніми» та «відповідними».
Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - тобто з 29.05.2021 року.
3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, вчинене способом, що має характер особливого мучення, або вчинене групою осіб, а також з метою залякування потерпілого або інших осіб, чи з мотивів расової, національної або релігійної нетерпимості, або вчинене на замовлення, або таке, що спричинило смерть потерпілого, за яке передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до десяти років.
При вирішення питання про визначення розміру застави, слідчий суддя вважає за необхідне скористатись правом, визначеним ч.4 ст.183 КПК України, за змістом якої суд вправі не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки злочин, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , вчинено з застосуванням насильства, а отже слід застосувати запобіжний захід без визначення відповідного розміру застави.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, а також обставин, що характеризують підозрюваного, а саме те що він має місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , свою вину у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкримінують, не визнав, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження задовольнити клопотання.
Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , яке було надано в рамках кримінального провадження №0000696 від 30 червня 2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 60 днів тобто до 27 серпня 2021 року включно без можливості внесення застави.
Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , вираховувати з 29.06.2021 року.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1