Справа № 211/729/20
Провадження № 1-кп/211/214/21
У х в а л а
про розгляд клопотання

26 квітня 2021 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретар ОСОБА_2 ,
розглядаючи у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000319 від 06.03.2019 року, відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.299 КК України,
за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 , захисника - ОСОБА_5 , представника потерпілої ОСОБА_6 , потерпілої ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_3 ,
встановив:
12.04.2021 року через канцелярію суду захисники обвинуваченого ОСОБА_8 та ОСОБА_5 надали суду письмове клопотання про забезпечення рівності учасників судового процесу перед законом і судом, а також надання правової оцінки особам, які втручаються в здійснення правосуддя. В обґрунтуванні наданого клопотання зазначили, що 31 березня 2021 року в залі судового засідання було допитано свідка сторони захисту ОСОБА_9 . При цьому в залі судового засідання, окрім безпосередніх учасників кримінального провадження, представників ЗМІ, всупереч вимогам Постанови КМУ № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, знаходилися сторонні особи, які не є учасниками кримінального провадження, але представилися місцевими депутатами. Зазначені особи, всупереч вимогам ч. 6 ст. 27 КПК України негласно проводили відеозйомку судового засідання, показів свідка сторони захисту ОСОБА_10 , здійснювали онлайн трансляцію показів свідка через мережу Інтернет (в тому числі в соціальну мережу "Фейсбук"). Здійснивши розповсюдження показів свідка сторони захисту ОСОБА_10 вищенаведені особи нівелювали доказове значення свідчень інших свідків сторони захисту. Зазначають, про порушення принципу рівності сторін та знищення доказового значення показів ще недопитаних свідків сторони захисту. Такі дії осіб, присутніх у залі судового засідання, є фактичним втручанням у здійснення правосуддя. Сторонні спостерігачі, які не мають жодного відношення до справи, у публічному просторі коментують та ображають не тільки представників сторони захисту та свідка, але й зазначають на пряму упередженість головуючої у справі судді, тим самим фактично дискредитуючи її, прямо зазначають про надання суддею переваги стороні обвинувачення у справі та висловлюють наміри продовжити таку діяльність у подальшому. Враховуючи викладене вище, просили видалити із залу судових засідань осіб, які не є представниками засобів масової інформації та учасниками кримінального провадження, заборонити проводити відео зйомку та трансляцію судового засідання без дозволу суду, отриманого в порядку ч. 6 ст. 27 КПК України, надати правову оцінку діям сторонніх осіб, які шляхом публікації у всесвітній мережі Інтернет вчинили дії направлені на незаконне втручання у здійснення правосуддя та на дискредитацію головуючого у справі.
19.04.2021 року через канцелярію суду представником потерпілої адвокатом ОСОБА_6 до суду надані заперечення на клопотання. В обґрунтування своїх заперечень вказує, що відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, до основних засад судочинства віднесено гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами. Положенням ч. 6 ст. 27 КПК України регламентується порядок проведення в залі судового засідання фото-, відео- звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури (а також транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, - що допускається виключно на підставі ухвали суду за наявності згоди на це осіб, які беруть участь у справі. Ухвала по справі № 211/729/20 щодо проведення закритого судового засідання - не приймалось.
Відносно посилання сторони захисту на нібито незаконне проведення трансляції судового засідання, що відбулось 31 березня 2021р., зазначаємо: по-перше, що ч. 6 ст. 27 КПК України передбачає необхідність отримання дозволу суду під час транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а соціальна мережа «Facebook» не є ані радіо, ані телебаченням; по-друге, стороною захисту не доведено, що кимось здійснювалась саме трансляція судового засідання в режимі реального часу, а викопіювання із соціальної мережі «Facebook» та відповідний відеозапис, що були додані стороною захисту до поданого клопотання - не є належним підтвердженням позиції сторони захисту, окрім цього, додані до клопотання матеріали викликають сумнів щодо правдивості та достовірності зафіксованих у них фактах.
Надаючи правову оцінку наведеним стороною захисту ймовірних повідомлень користувачів в мережі «Facebook», не можна зробити висновок, що зазначені висловлювання мали на меті схилити суд до винесення неправосудного рішення. Більше того, суд під час розгляду даного кримінального провадження навіть не знав про наявність таких ймовірних повідомлень, доки про це не було заявлено стороною захисту, ймовірно, з метою маніпуляції та схиляння суду вчинити якесь процесуальні рішення, зокрема, заявити самовідвід. Вказані стороною захисту повідомлення та коментарі в мережі «Facebook» були спрямовані на публічне вираження, обговорення, привернення суспільної уваги до відповідної судової справи, адже об`єктом посягання кримінального правопорушення, передбаченого ст. 299 КК України, є саме громадський порядок та моральність, що і зумовлює підвищений інтерес громадськості до даної кримінальної справи. Зміст коментарів та висловлювань громадськості з приводу даного кримінального провадження є відображенням відповідної точки зору громадськості, яку вона вважає такою, що заслуговує на увагу та потребує публічної оцінки.
На підставі вищевикладеного, просять в задоволенні клопотання сторони захисту обвинуваченого ОСОБА_3 відмовити.
Обвинувачений підтримав клопотання своїх захисників.
В судовому засіданні адвокати ОСОБА_11 , ОСОБА_12 клопотання підтримали уточнивши, що просять видалити із зали судових засідань ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,П. ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 . Просили заборонити особам, які присутні в залі судового засідання та не є представниками засобів масової інформації та інтернет видань проводити відео то фото зйомку, будь-який аудіо запис в тому числі запис на диктофон, мобільний телефон, пряму трансляцію в мережу інтернет судових засідань. Також просили суд звернутися до Вищої ради правосуддя з клопотанням перевірити чи є факти впливу на правосуддя зі сторони користувачів соціальних мереж: ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 . Адвокати зазначили, що на даний час вплив на правосуддя відсутній, але в подальшому це може вплинути на прийняття законного та обґрунтованого рішення по справі.
Прокурор заперечував проти задоволення даного клопотання про видалення із зали судових засідань осіб вказаних адвокатом, так як судове засідання проводяться відкрито, рішення про проведення закритого судового засідання не приймалося. Щодо заборони проведення відео зйомки,аудіо запису,запису на диктофон, зйомку на мобільний телефон то прокурор також заперечував про задоволення клопотання, так як це призведе до порушення норма КПК України. Щодо направлення запиту судом до Вищої ради правосуддя прокурор заперечив так як відсутні сумніви щодо неупередженності суду, запит направляти недоцільно.
Представник потерпілої ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення клопотання з мотивів викладених у запереченні.
Суд, заслухавши пояснення учасників процесу вважає, що заявлене клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 7 КПК України однією з засад кримінального провадження є гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами.

Згідно ч. 2 ст. 27 КПК кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі:
1) якщо обвинуваченим є неповнолітній;
2) розгляду справи про кримінальне правопорушення проти статевої свободи та статевої недоторканості особи;
3) необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи;
4) якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом;
5) необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.
В судовому засіданні розглядається кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, рішення щодо проведення закритого судового засідання не приймалося. Стороною захисту заявлено клопотання щодо видалення із зали судових засідань сторонніх осіб, які не є учасниками кримінального провадження, та представниками засобів масової інформації, інтернет видань, а саме: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_22 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 .
Суд зазначає, що відповідно до ч.3 ст.330 КПК України у разі невиконання розпорядження головуючого особами присутніми у судовому засіданні, головуючий робить їм попередження про відповідальність за неповагу до суду, при повторному порушенні порядку їх за ухвалою суду може бути видалено із зали судового засідання та притягнуто до відповідальності, встановленої законом. Водночас, сторона захисту клопотання про проведення закритого судового засідання не заявляла, проти присутності в залі судового засідання представників засобів масової інформації, інтернет видань не заперечувала, але просила видалити із зали судового засідання конкретних осіб. Враховуючі, що судове засідання проводиться відкрито, вказані особи порядок судового засідання не порушували суд відмовляє у задоволення клопотання в цій частині.
Вирішуючи клопотання сторони захисту щодо заборони особам присутнім в залі судового засіданні, які не є представниками засобів масової інформації проводити фото і відео зйомку, пряму трансляцію в мережу інтернет судового засідання, аудіозапис, запис на диктофон, мобільний телефон суд зазначає наступне. Частиною 6 статті 27 КПК України передбачено, що кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а також проведення звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури допускаються на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.
Таким чином враховуючи викладене вище, суд відмовляє в задоволенні клопотання сторони захисту про заборону особам, які присутні в залі судового засідання здійснювати аудіозапис, запис на диктофон, мобільний телефон, так як це протирічить Конституції України та ч.6.ст.27 КПК України.

Щодо здійснення фотозйомки, відеозапису прямої трансляції в мережу інтернет судових засідань особами, які присутні в залі судового засідання, без дозволу суду, суд керуючись ч.6.ст.27 КПК України вважає що клопотання сторони захисту в цій частині підлягає задоволенню Слід зазначити, що п.6. ст.27 КПК України дійсно не передбачає надання дозволу суду на онлайн трансляцію в мережі інтеренет судового засідання, але відповідно до ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Перед судовим засіданням клопотань щодо відеозапису судового засідання, онлайн трансляцію через мережу інтернет до суду не надходило, в судовому засіданні не розглядалося, сторони з приводу цього не висловлювались, а відтак клопотання сторони захисту в цій частині підлягає задоволенню.
Вирішуючи клопотання сторони захисту щодо необхідності звернення до Вищої Ради правосуддя з метою перевірки чи є факти впливу на суд користувачами соціальних мереж: ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_23 , ОСОБА_21 , так як вказані особи коментують хід судового процесу на сторінках соціальних мереж, суд зазначає наступне. В судовому засіданні сторона захисту зазначила що на теперішній час сумніви щодо об`єктивності суду відсутні, відводу головуючому судді заявлено не було, при цьому було надано до матеріалів справи роздруківки сторінок у соціальній мережі де особи, які не є учасниками судового процесу висловлювали свою думку з приводу судових засідань. Вища рада правосуддя встановила, що зміст заяви особи є відображенням його точки зору стосовно розгляду справ і не може бути підставою для застосування заходів щодо забезпечення незалежності та авторитету правосуддя (рішення ВРП № 2152/0/15-17 від 18.07.2017). Таким чином, суд вважає, що клопотання в цій частині задоволенню не підлягає, та як формування суспільної думки відбувається поза межами судового засідання. Не можна вважати впливом на суд публікацію в соціальних мережах.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.27, 350 КПК України, суд, -
ухвалив:
Клопотання захисників обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити частково.
В частині видалення із зали судового засідання сторонніх осіб, які не є учасниками судового процесу в тому числі: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_24 ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_25 відмовити.
В частині заборони особам, які присутні в залі судового засідання вести стенограмму , робити нотатки, здійснювати аудіо запис портативними аудіо записуючими пристроями відмовити.
В частині необхідності звернення суду до Вищої ради правосуддя з повідомленням про можливий вплив на правосуддя відмовити.
В частині заборони здійснювати фотозйомку, відеозапис, пряму трансляцію судових засідань в мережу інтернет особами, які не є учасниками кримінального провадження, представниками засобів масової інформації, інтернет видань - клопотання підлягає задоволенню.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1