Провадження № 1-кс/760/6065/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління СБ України умісті Києві та Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Київ, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , директора ТОВ "ХІМНАНОТРЕЙД",

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263 КК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження №0005543 від 17.07.2020 року, у рамках якого було подано клопотання, та, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, -

В С Т А Н О В И В:

Клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , подане в кримінальному провадженні №0005543 від 17.07.2020 року відповідає вимогам ст.ст. 183, 184, 199 КПК України.

Підозрюваний доставлений під вартою до суду.

Документом, який підтверджує надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, є розписка.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що встановленні під час застосування ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.07.2020 року ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики, на думку прокурора, не зменшились та існують на даний час, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Крім того, 20 квітня 2021 року досудове розслідування було завершено та прокурором у кримінальному провадженні №0005543, у порядку ст. 290 КПК України, доручено надати підозрюваним та їх захисникам, потерпілим по кримінальному провадженню доступ до матеріалів досудового розслідування.

Як вказує у клопотанні прокурор, на даний час направити обвинувальний акт до суду не є можливим, оскільки сторона захисту ознайомлюється з матеріалами кримінального провадження, а необхідність продовження застосування зазначеного запобіжного заходу обґрунтована існуючими ризиками за ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; може перешкоджати кримінальному провадженню; може впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, може вчинити інше кримінальне правопорушення. Обставини, які б свідчили про те, що зазначені ризики зменшились, досудовим розслідуванням не встановлено.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти продовження строку тримання під вартою підозрюваному та просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Крім того зазначив, що докази зібрані у рамках даного кримінального провадження є недопустимими, оскільки відомості про вчинення кримінального провадження до ЄРДР були внесенні 17.07.2021 року.

Вказує, що сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів та 27.07.2021 рок о 18.00 год. строк перебування ОСОБА_5 під вартою складе 12 місяців.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти продовження строку тримання під вартою та просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Крім того зазначив, що на підставі ч. 5 ст. 219 КПК України досудове розслідування не було зупинено, а тому строки досудового розслідування закінчилися та дане клопотання було подано до суду з порушенням вимог ст. 190 КПК України.

При цьому стверджує, що клопотання про продовження строку тримання під вартою було вручено підозрюваному із порушенням норм КПК України, оскільки під час вручення був відсутній захисник.

Вказує, що ризики на які у клопотанні посилається слідчий є недоведеними, а клопотання необґрунтоване.

Крім того зазначає, що його вина не є доведеною , а докази на які посилається сторона обвинувачення є недопустимими та не можуть бути прийняті судом.

Просить застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки стан його здоров`я погіршився через голодування, а також він має місце роботи, проживання та міцні соціальні зв`язки.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані в суді документи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

У ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263 КК України.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 258, ч. 2 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчим надані зібрані під час досудового розслідування докази, а саме: протокол огляду місця події від 27.07.2020 року, протокол огляду місця події від 21.07.2020 року, протокол огляду місця події від 21.07.2020 року, протокол огляду від 28.07.2020 року, протокол обшуку від 27.07.2020 року, протокол огляду від 28.07.2020 року, протокол затримання підозрюваного від 28.07.2020 року, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 27.07.2020 року та інші матеріали кримінального провадження.

Таким чином, надані суду докази обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується.

29.07.2020 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, але не довше ніж до 09.09.2020 року включно.

17.09.2020 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 11 жовтня 2020 року включно.

13.11.2020 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 06 січня 2020 року включно.

18.11.2020 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 27 січня 2020 року включно.

15.11.2021 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0005543 продовжено до десяти місяців, тобто до 27 травня 2021 року.

19.01.2021 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 19 березня 2021 року.

17.03.2021 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 15 травня 2021 року включно.

20.04.2021 року досудове розслідування завершено та прокурором у кримінальному провадженні №0005543, у порядку ст. 290 КПК України, доручено надати підозрюваним та їх захисникам, потерпілим по кримінальному провадженню доступ до матеріалів досудового розслідування.

12.05.2021 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 10 липня 2021 року включно.

Відповідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладення на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» (Ambruszkiewicz v. Poland N 7/03 від 04.05.2006) Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого до суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання. Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповнені конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

З матеріалів поданого клопотання слідчий суддя вбачає, що встановленні ризики, під час застосування ухвалою слідчого судді від 29.07.2020 року ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, існують на даний час, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду та вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, незаконний вплив на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні .

У той же час посилання сторони захисту на те, що подальше обрання запобіжного заходу насьогодні буде здійснюватися поза межами строку досудового розслідування, зважаючи на виконання стороною обвинувачення вимог ст. 290 КПК України шляхом повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів кримінального провадження з 20.04.2021, слідчий суддя визнає непереконливими, з огляду на те, що період, який має братись до уваги при визначенні тривалості кримінального провадження, починає перебіг з дня "пред`явлення особі обвинувачення" в автономному та фактичному значенні цього терміна. Цей період закінчується днем встановлення обґрунтованого обвинувачення, або припинення провадження (рішення у справі "Федько проти України").

А тому, доводи сторони захисту з цього приводу, згідно положень ст. 197 КПК України, не заслуговують на увагу.

При цьому слідчий суддя враховує вимоги ч. 3 ст. 219 КПК України, за якими строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, згідно вимог ст. 290 КПК України, не включається у строки, передбачені ст. 219 КПК України.

Враховуючи кількість наданих для ознайомлення стороні захисту матеріалів досудового розслідування, що має значний обсяг, та які на даний час продовжуються вивчатися стороною захисту, а також необхідність додаткового часу для складання обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, що у відповідності до кількості матеріалів, обставин вчинення та кваліфікації злочину може зайняти тривалий час, а також, що складання обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування можливе лише після закінчення відкриття матеріалів досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність продовжити ОСОБА_5 строку тримання під вартою на 60 днів у межах строку досудового розслідування.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , приймаючи наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінальних правопорушень, які відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, характер вчиненого злочину, слідчий суддя приходить до висновку про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

Слідчий суддя, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини кожна людина має право на життя, свободу та особисту недоторканність. Згідно з положеннями ст. 6 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права та ст. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на життя є невід`ємним правом людини, яке охороняється законом. Зазначені положення міжнародних правових стандартів мають універсальний характер і відображені в Конституції України. Зокрема, у ст. 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до ст. 27 Конституції України кожна людина має невід`ємне право на життя, ніхто не може бути свавільно позбавлений життя, а обов`язок держави - захищати життя людини.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, пов`язаного із застосування насильства, слідчий суддя, вважає необхідним не визначати розмір застави в даному кримінальному провадженні.

Таким чином, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 необхідно продовжити строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, у межах строку досудового розслідування.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

У той же час, доводи сторони захисту щодо неналежного оформлення клопотання та порушення порядку його вручення, на думку слідчого судді, не спростовують необхідності у застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

За таких обставин, клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 199, 202, 219,290, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів у межах строку досудового розслідування.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську міську прокуратуру.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1