Справа № 185/1871/21
Провадження № 1-кс/185/506/21
22 березня 2021 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , у присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Дніпропетровської області, м. Павлограда, громадянина України, не працюючого, з повною середньою освітою, не одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -
Клопотанням слідчого, яке надійшло до суду 16 березня 2021 року, погодженим з прокурором, порушується питання про застосування до підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, 07 лютого 2021 року, приблизно о 22 годині 30 хвилин, ОСОБА_5 , перебував біля дачної ділянки розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_6 , де раніше, за усною домовленістю, він працював охоронцем. В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 переліз через дерев`яний паркан на територію дачної ділянки, після чого, користуючись незачиненими дверима, проник до середини літньої бесідки, звідки викрав повітряно-опалювальний агрегат «Термія АО ЭВО 3,0/0,3 ТП», вартість якого складає 1 588,01 грн., що належить ОСОБА_6 . Після чого, ОСОБА_5 з викраденим майном переліз через паркан, що огороджує територію дачної ділянки, тим самим з місця вчинення злочину втік.
Даними умисними діями ОСОБА_5 завдав потерпілій ОСОБА_6 матеріальний збиток на суму 1588,01 грн. Викраденим майном розпорядився на власний розсуд.
Дії ОСОБА_5 кваліфікуються за ч. 3 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше приміщення, вчинене повторно.
05 березня 2021 року відносно ОСОБА_5 було складено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, яке було вручене рідній тітці ОСОБА_5 ОСОБА_7 .
Запобіжний захід ОСОБА_5 не обирався, оскільки останній на час проведення досудового розслідування не з`являвся.
09 березня 2021 року підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був оголошений у розшук.
Ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду від 17 березня 2021 року надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 з метою приводу для участі в розгляді Павлоградським міськрайонним судом клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного ОСОБА_5 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні ним кримінального правопорушення, враховуючи що ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до шести років, крім того, перебуваючи під загрозою застосування до нього суворого покарання, у разі доведеності його вини у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
Встановлено, що ОСОБА_5 , на підставі ухвали слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду від 17 березня 2021 року про надання дозволу на затримання для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, було затримано 21 березня 2021 року о 04:40 год. працівниками поліції, тому згідно ст. 209 КПК України момент затримання вважається о 04:40 год. 21 березня 2021 року.
21 березня 2021 року слідчим СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 - ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
22 березня 2021 року підозрюваним було отримано копію клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 з доданими матеріалами про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно п.п. 1-5 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_5 останній є особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до шести років, не працює, не одружений, не має неповнолітніх дітей, не має постійного місця проживання, що свідчить про слабкі соціальні зв`язки. Раніше неодноразово судимий, останній раз засуджений Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області 09.04.2019 року за ст. 395 КК України до 2 місяців арешту, відповідно до ч.1 ст. 71 КК України до покарання, призначеного за вироком, частково приєднано покарання за вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12.03.2015 року, та остаточно до відбування визначено покарання у виді 1 року позбавлення волі. На підставі ч. 1 ст. 72 КК України переведено покарання у вигляді арешту строком на 2 місяці на позбавлення волі строком на 2 місяці.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений слідчим суддею, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, що йому інкримінується.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду і тому вимагає застосування саме виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.
У чинність ч. 4 с. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 згідно ст. 12 КК України належить до тяжких злочинів, обставини вчиненого злочину, майновий стан підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне застосувати до нього розмір застави 20розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч. 3 ст. 182 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 м. Павлограда, громадянина України, не працюючого, з повною середньою освітою, не одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту затримання а саме з 04.40 год. 21 березня 2021 року до 04 год. 40 хв. 20 травня 2021 року.
Встановити ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_5 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
2) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання.
У разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків не може перевищувати двох місяців.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.
У випадку невиконання підозрюваним ОСОБА_5 , покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1