Справа № 754/6957/21
У Х В А Л А
Іменем України

07 травня 2021 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001199 від 05.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України,
ВСТАНОВИВ :
06 травня 2021 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001199 від 05.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, а саме арешт сокири з дерев`яною ручкою жовтого кольору; розвідного гайкового ключа; пари рукавичок сіро-оранжевого кольору; рукавички чорного кольору з обрізаними пальцями; джгуту проводів; 1 зрізу проводу із шафи № 1; 1 зрізу проводу із мотка проводів, який знаходився в шафі № 2; 1 зрізу проводу із шафи № 2.
Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні Деснянського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001199 від 05.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України
Досудовим розслідуванням встановлено що, 05 травня 2021 року приблизно об 11.25 год. поблизу будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_4 проник до щитового приміщення, в якому находилось обладнання, що належить ПАТ «Укртелеком», звідки намагався викрасти телефонний кабель, довжиною 230 метрів, вартістю 519 гривень 80 копійок, однак не довів свої дії до кінця, з причин, що не залежали від його волі, оскільки був затриманий працівниками охоронної фірми.
05 травня 2021 року під час затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України за адресою: АДРЕСА_1 , у останнього було виявлено та вилучено:
1/ сокиру з дерев`яною ручкою жовтого кольору;
2/ розвідний гайковий ключ;
3/ пару рукавичок сіро-оранжевого кольору;
4/ рукавичку чорного кольору з обрізаними пальцями;
5/ джгут проводів.
05 травня 2021 року вилучене під час затримання особи майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Крім того, 05 травня 2021 року було проведено огляд місця події в приміщенні бойлерної за дресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено:
- 1 зріз проводу із шафи № 1;
- 1 зріз проводу із мотка проводів, який знаходився в шафі № 2;
- 1 зріз проводу із шафи № 2.
В обґрунтування клопотання про необхідність накладення арешту на вилучене в ході проведеного огляду та особистого затримання особи майно, слідчий зазначає, що вказане майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, є речовими доказами у кримінальному провадженні. В ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.
Прокурор, слідчий в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином, прокурор подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримав, та просив його задовольнити за наведених в ньому підстав.
Власник майна в судове засідання не з`явився.
Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додатки до нього, приходить до наступного висновку.
Як вбачається з клопотання та додатків до нього, СВ Деснянського УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001199 від 05.05.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.
Під час затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 05 травня 2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , у останнього виявлено та вилучено: сокиру з дерев`яною ручкою жовтого кольору; розвідний гайковий ключ; пару рукавичок сіро-оранжевого кольору; рукавичку чорного кольору з обрізаними пальцями; джгут проводів.
Постановою старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 від 06 травня 2021 року, вилучені в ході затримання особи речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001199 від 05.05.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчий звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна, зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів.
Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Виходячи з положень наведених норм права, майно, яке, на переконання органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак наведених в ст. 98 КПК України може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 110 КПК України, рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови.
До клопотання слідчим долучено копію постанови про визнання речовими доказами у кримінальному провадженні речей, які було вилучено 05 травня 2021 року під час затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 .
Що ж стосується речей, які були вилучені в ході огляду бойлерної по АДРЕСА_2 , та на які слідчий також просить накласти арешт з метою збереження речових доказів, то слідчим до клопотання відповідної постанови про визнання їх речовими доказами не долучено, про те, що ці речі визнано речовими докзами також не зазначено в тексті клопотання.
Враховуючи викладене, вимоги, передбачені ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню, а саме в частині накладення арешту на майно, яке було вилучено в ході затримання особи, оскільки вказане майно відповідає критеріям передбаченим ст. 98 КК України, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.
При цьому, з огляду на положення ч.ч.1, 3 ст.170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст.98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, і у кого і де воно знаходиться, незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить об`єктивному встановленню обставин кримінального провадження.
Враховуючи викладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна, що визнано речовим доказом, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

В частині накладення арешту на майно, яке було вилучене в ході огляду місця події 05 травня 2021 року по АДРЕСА_2 , а саме: 1 зрізу проводу із шафи № 1; 1 зрізу проводу із мотка проводів, який знаходився в шафі № 2; 1 зрізу проводу із шафи № 2, в цій частині клопотання задоволенню не підлягає, оскільки слідчому судді не надано постанови про визнання вказаних речей речовими доказами, що свідчить про відсутність підстав для накладення арешту саме з метою забезпечення збереження речового доказу, оскільки без відповідної постанови, майно не може набути статусу речового доказу, а іншої мети клопотання слідчого не містить.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 369-372 КПК України,
УХВАЛИВ :
Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001199 від 05.05.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, - задовольнити частково.
Накласти арешт, з метою збереження речових доказів, на вилучене в ході затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України 05 травня 2021 року по АДРЕСА_1 , на наступне майно:
1/ сокиру з дерев`яною ручкою жовтого кольору;
2/ розвідний гайковий ключ;
3/ пару рукавичок сіро-оранжевого кольору;
4/ рукавичку чорного кольору з обрізаними пальцями;
5/ джгут проводів.
В іншій частині клопотання в задоволенні відмовити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.
Слідчий суддя -