Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 1-кс/490/1795/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2021 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулась до слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва з клопотанням про накладення арешту на майнові права інтелектуальної власності, які виникають у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та інших користувачів мережі Інтернет при використанні веб-ресурсу «http://raketa24.net» з IP-адресою НОМЕР_1 шляхом зобов`язання інтернет-провайдерів, що здійснюють діяльність на території України, які відповідно до частини 2 статті 42 Закону України «Про телекомунікації» включені до реєстру операторів, провайдерів, телекомунікацій, перелік яких міститься на офіційному веб-сайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, закрити до нього доступ.
В обґрунтування клопотання вказала, що СУ ГУНП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000197 від 09.07.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 200 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , використовуючи Інтернет-сайт http://raketa24.net/ та мобільний номер телефону НОМЕР_2 , шляхом обману під приводом обміну електронних грошових коштів, заволодів грошовими коштами на суму 285,45 грн. Також встановлено, що ОСОБА_5 , використовуючи вказаний Інтернет-сайт та мобільний номер телефону, не маючи відповідної ліцензії від Національного банку України, з метою одержання грошової винагороди за надання послуги з вводу/виводу електронних грошей, діючи в порушення вимог Закону України Про платіжні системи та переказ коштів в Україні, п. 1.3. Положення Про електронні гроші в Україні, використовує у своїй діяльності електронні гроші платіжних систем Яндекс кошелек RUB, Qiwi кошелек RUB та надає послуги з вводу/виводу електронних грошей за допомогою вказаних платіжних систем.
14.04.2021 року на підставі вказаної ухвали за місцем мешкання ОСОБА_5 проведено обшук, в ході якого було виявлено та вилучено речі та документи, які постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000197. Крім того, в ході вказаного обшуку ОСОБА_5 повідомив, що він особисто здійснював адміністрування Інтернет-сайту ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В ході допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 встановлено, що вказаними свідками було здійснено купівлю на Інтернет-сайті з доменним ім`ям http://raketa24.net електронних грошей з подальшим їх вводом на електронний гаманець платіжної системи Яндекс кошелек RUB. Крім того, вказані свідки при вводі електронних грошей за допомогою Інтернет-сайту з доменним ім`ям http://raketa24.net спілкувались з адміністратором вказаного сайту мобільним телефонним зв`язком по номеру № НОМЕР_2 . Також ОСОБА_5 використовує мобільний телефон з номером НОМЕР_3 .

Крім того, встановлено, що доменне ім`я « ОСОБА_10 » з IP-адресою НОМЕР_1 було зареєстровано 18.12.2019 року, реєстратор: «verisign.com», хостинг-провайдер: «beget.com (Російська Федерація).

Також зазначила, що оскільки веб-сайт розроблений та створений за допомогою інтелектуальної, творчої діяльності людини, він є об`єктом права інтелектуальної власності. Зважаючи на те, що веб-сайт є об`єктом права інтелектуальної власності, користувачі інтернет-ресурсу, які мають доступ до сайту, а також можуть розміщувати на ньому будь-яку інформацію, фактично набувають права інтелектуальної власності, тобто майнове право інтелектуальної власності. Таким чином є достатні підстави вважати, що майнові права інтелектуальної власності, які виникли у ОСОБА_5 при використанні веб-ресурсу «raketa24.net», містять відомості, що можуть бути використані як докази щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 200 КК України.

Накладення арешту на вищевказані майнові права інтелектуальної власності необхідно з метою забезпечення їх збереження як речових доказів.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив задовольнити.
Заслухавши пояснення прокурора, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, приходжу до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 424 ЦК України, майновим правом інтелектуальної власності, окрім іншого, є право на використання об`єкта права інтелектуальної власності.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З урахуванням того, що веб-сайт є об`єктом права інтелектуальної власності, користувачі інтернет-ресурсів, які мають доступ до сайту, а також можуть розміщувати на ньому будь-яку інформацію, фактично набувають права інтелектуальної власності, тобто майнове право інтелектуальної власності.
На підставі вищевикладеного, оскільки прокурором доведено, що майнові права, на які він просить накласти арешт, відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, а саме є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, вважаю необхідним клопотання задовольнити.
Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на майнові права інтелектуальної власності, які виникають у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та інших користувачів мережі Інтернет при використанні веб-ресурсу «http://raketa24.net» з IP-адресою НОМЕР_1 шляхом зобов`язання інтернет-провайдерів, що здійснюють діяльність на території України, які відповідно до частини 2 статті 42 Закону України «Про телекомунікації» включені до реєстру операторів, провайдерів, телекомунікацій, перелік яких міститься на офіційному веб-сайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, закрити до нього доступ.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_11