ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3218/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"09" серпня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Ізюм Харківської області, громадянина України, українця, одруженого, не працюючого, із базовою загальною середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці вступив в злочинну змову з ОСОБА_7 на вчинення таємного викрадення чужого майна, пов`язане з проникненням у інше приміщення. Перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , біля приміщення ДНЗ № 696, ці особи розділили між собою злочинні ролі, які полягали в том, що останні проникнуть до зазначеного приміщення та таємно викрадуть майно. Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, пересвідчившись що вхідні двері до приміщення ДНЗ № 696 не закриті на замок, вчинили кримінальне правопорушення. При цьому, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 попередньо розподілили між собою злочинні ролі так, що останні проникнуть до приміщення ДНЗ № 696, звідки таємно викрадуть якісь цінні речі та інше. 8 серпня 2021 року приблизно о 07 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 , реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, проникли до приміщення ДНЗ № 696, звідки таємно викрали, майно, а саме:
- монітор відеоспостереження фірми «HIKVISION», який коштує 2888 грн 20 коп.;
- ваги фірми «Вест» -100, які коштують 2520 грн;
- ваги напольні електронні «ВТНЕ-15Т1-2», які коштують 4500 грн;
- ваги настільні електронні «ВТНЕ- 15Т1-2», які коштують 4000 грн;
- курячі яйця у кількості 139 шт, які матеріальної цінності не представляють;
- олія рослинна 4 пляшки об`ємом по 4,6 л кожна, які матеріальної цінності не представляють;
- твердий сир, який матеріальної цінності не представляє.
Після чого ОСОБА_8 та ОСОБА_7 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, та розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.
Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 , який не працює, ізбазовою загальною середньою освітою, раніше судимий 20 липня 2020 року Дарницьким районним судом міста Києва за частиною другою статті 15, частиною другою статті 185 КК України у вигляді арешту строком на 4 місяці обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:
переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до шести років;
вчинити аналогічне кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність, оскільки не має офіційного законного джерела доходів;
незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні з метою зміни ними свідчень, підозрюваним можуть бути здійснені спроби тиску на потерпілого та свідків з метою полегшення свого становища та зміни їх показів.
При цьому, більш м`які запобіжні заходи недостатні для запобігання вказаним ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, зокрема:
запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не є дієвим і не зможе стримати його від переховування від органів досудового розслідування;
запобіжний захід у вигляді особистої поруки неможливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до частини першої статті 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями, відсутні;
запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не може бути застосований у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків в м. Києві, не має постійного місця проживання, не має постійного місця роботи, засобів для проживання, що сприятиме вчиненню нових злочинів та не зможе перешкодити від переховування від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, у клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 був засуджений, тому на підставі пункту 5 частини другої статті 183 КПК України до нього слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 9 серпня 2021 року вказане клопотання передано слідчому судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 .
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник ОСОБА_4 заперечила проти задоволення клопотання, просила застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки на свідки та потерпілий вже допитані та на них ОСОБА_5 впливати не може, вилучене майно підозрюваний повернув потерпілій стороні, вину визнав, зобов`язався виконувати належним чином покладені на нього обов`язки, а якщо суд дійде висновку про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то заставу визначити у мінімальному розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Просила слідчого суддю протоколи допиту свідків і потерпілого як докази не брати до уваги, оскільки в судовому засідання цих осіб слідчий суддя допитати не може, а їх оцінку буде надано судом під час розгляду справи в суді.
ОСОБА_5 вину визнав, на запитання слідчого судді про мотиви вчинених дій вказав, що пояснити не може. Зазначив, що дружина із матір`ю проживають в Росії, а він проживає в Києві із близьким родичем.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши долучені до клопотання копії матеріалів кримінального провадження № 0002353, слідчий суддя виходить з такого.
СВ Дарницького УП ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні від 8 серпня 2021 року № 0002353 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України.
Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
8 серпня 2021 року о 04 год 27 хв ОСОБА_5 затримано в порядку статті 208 КПК України.
8 серпня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України.
З долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження № 0002353 вбачається, що наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 передбаченого частиною третьою статті 185 КК України кримінального правопорушення підтверджується протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 ; протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколами допитів свідків.
Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України. Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.
Ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується відсутністю в нього міцних соціальних зв`язків у суспільстві, зокрема відсутністю постійного місця роботи, постійного місця проживання, а також ймовірністю втечі ОСОБА_5 від органів досудового розслідування, зважаючи на відсутні міцні соціальні зв`язки у суспільстві, оскільки, як зазначив підозрюваний його дружина і мати проживають у Російській Федерації, та тяжкість покарання, яке у разі доведення його вини може бути застосоване. Вказані обставини можуть спонукати підозрюваного до втечі з метою уникнення покарання, адже підозрюваний неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за майнові злочини.
Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, зокрема проти власності, існує, оскільки ОСОБА_5 раніше засуджений за корисливі злочини та станом на час розгляду цього клопотання не має офіційного законного джерела доходів, яке б давало йому можливість підтримувати достатній рівень життя.
Ризик незаконно впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні існує, оскільки їхні показання частково дублюються із обставинами, встановленими досудовим розслідуванням, й ці особи можуть змінити їхні показання під впливом ОСОБА_5 .
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно з долученими до клопотання знеособленими копіями вироків, відомості в яких перевірені слідчим суддею через повний доступ до Єдиного державного реєстру судових рішень, ОСОБА_5 вироком Дарницького районного суду міста Києва від 20 липня 2020 року засуджений за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 15, частиною другою статті 185 КК України.
В судовому засідання ОСОБА_5 підтвердив, що це судове рішення ухвалено відносно нього.
У разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.
Враховуючи зміст статті 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене частиною третьою статті 185 КК України, є тяжким злочином.
Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).
Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (стаття 178 КПК України).
Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.
При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.
Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, передбачених пунктами 1, 3, 5 статті 177 КПК України ризиків, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_5 до вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, відсутність постійного місця роботи та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованими.
Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні запобіжного заходу, пов`язаного з ізоляцією ОСОБА_5 від суспільства, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашній арешт, з огляду на відсутність міцних соціальних зв`язків, постійного місця проживання, не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам.
Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З огляду на вид злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , встановлені досудовим розслідуванням обставини, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 слід визначити заставу за передбаченою КПК України нижньою межею, що має на меті достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не має бути завідомо непомірним для нього двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 43 780 грн.
Керуючись ст. 110, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд,
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 04 год 27 хв. 8 серпня 2021 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 43780 грн.

У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_5 зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали закінчується 6 жовтня 2021 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1