233 № 233/3245/16-к
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2021 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

обвинуваченої ОСОБА_7 ,

при розгляді у відкритому судовому засіданні в залі суду Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області кримінального провадження (внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000177 від 03 лютого 2016 року) за обвинуваченням:

ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Тюмень РФ, громадянки України,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України

в с т а н о в и в:

У провадженні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

Прокурор у судовому засіданні звернулася до суду із клопотанням, за яким просить обрати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком на 2 місяці, оскільки 16 січня 2021 сплинув строк дії запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно останньої та під час судового розгляду наявні підстави, які були враховані під час їх обрання та продовження.

Необхідність застосування до обвинуваченої особистого зобов`язання обґрунтовується наявністю ризиків, передбачених п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_7 може спробувати: незаконно впливати на свідків, які вказують на вчинення кримінального правопорушення обвинуваченою, що підтверджується тим, що в судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_7 раніше здійснювала моральний тиск на своїх підлеглих працівників, вказане видно на відеозаписах за результатами проведених негласних слідчих дій. Також, в минулих судових засіданнях стороною захисту заявлено клопотання про додатковий допит свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . Так, ОСОБА_7 може впливати на вказаних свідків, які на теперішній час додатково не допитані, а судовий розгляд кримінального провадження не завершено. Крім того, ОСОБА_7 намагалась здійснювати тиск на свідка ОСОБА_8 , що підтверджується заявою останнього, копія якої була долучена у попередніх судових засіданнях та надано для огляду оригінал; може вчинити інше кримінальне правопорушення, що підтверджується тим, що на теперішній час ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні корупційного кримінального правопорушення, а саме у неодноразовому отриманні неправомірної вигоди від інших осіб, що мало систематичний характер протягом тривалого часу, у зв`язку з чим просила застосувати відносно обвинуваченої ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Копію клопотання вручено обвинуваченій ОСОБА_7 , 02 лютого 2021 року згідно поштового повідомлення.

Обвинувачена ОСОБА_7 , захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , просили вирішити питання про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання на розсуд суду.

Обговоривши з учасниками кримінального провадження питання щодо клопотання прокурора, суд прийшов до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Як зазначено у ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час судового розгляду встановлено наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений у п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- ризик впливу на свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які вже допитані під час судового розгляду, проте сторона захисту наполягає на їх повторному допиті, які ще додатково не допитані, тому існує можливість здійснення незаконного впливу обвинуваченої на вказаних свідків з метою зміни їх показань.

При цьому, суд вважає недоведеним ризик вчинення інших кримінальних правопорушень обвинуваченою, з огляду на те, що на теперішній час остання фактично перебуває на іншій посаді агента комерційного на станції «Кіндратівка» у іншому населеному пункті, що унеможливлює вчинення нею аналогічних корупційних кримінальних правопорушень, пов`язаних з використанням свого службового становища.

Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

При обранні вказаного запобіжного заходу, суд враховує обставини, зазначені у ст. 178 КПК України, а саме те, що у суду є достатні дані, що свідчать про наявність ознак вчинення обвинуваченою ОСОБА_7 корупційого кримінального правопорушення, яке кваліфіковане за ч.3 ст. 368 КК України, та яке відноситься до категорії тяжких правопорушень, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 10 років з конфіскацією майна та з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися відповідною діяльністю, що обвинувачена може здійснювати вплив на свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які ще повторно не допитані у судовому засіданні; також враховує особу та життєві зв`язки обвинуваченої, якій повних 59 років, обіймає посаду заступника начальника станції Костянтинівка філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», має постійне місце проживання та реєстрації, має батьків похилого віку, які потребують постійного стороннього догляду, є інвалідом ІІІ групи за загальним захворюванням.
Суд вважає, що запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, яке відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, є найбільш м`яким запобіжним заходом, відповідає особі обвинуваченої ОСОБА_7 , характеру та тяжкості кримінального правопорушення, що їй інкримінується, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, забезпечить ефективність системи гарантій прав людини в кримінальному судочинстві та запобіганню злочинності.
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з урахуванням наявності вищенаведених ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченої, судом на теперішній час не встановлено.
Крім того, прокурор у судовому засіданні звернулася до суду із клопотанням, за яким просить обрати відносно ОСОБА_7 захід забезпечення кримінального провадження відсторонення від посади строком на 2 місяці, оскільки не дивлячись на те, що ОСОБА_7 хоча працює в іншому населеному пункті, проте продовжує обіймати посаду заступника начальника станції Костянтинівка філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», перебуваючи на якій і вчинила дане кримінальне правопорушення. Також, перебуваючи на даній посаді вона може перешкоджати судовому розгляду даного кримінального провадження, зокрема шляхом здійснення незаконного впливу на свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які ще повторно не допитані у судовому засіданні та продовжити вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення.
Копію клопотання вручено обвинуваченій ОСОБА_7 , 02 лютого 2021 року згідно поштового повідомлення.

Обвинувачена ОСОБА_7 , захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , заперечували проти відсторонення від посади обвинуваченої ОСОБА_7 , оскільки остання і обіймає посаду заступника начальника станції Костянтинівка філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» та отримує зарплату за вказаною посадою, проте фактично працює на посаді агента комерційного на станції «Кіндратівка» в іншому населеному пункті. При цьому, на станції «Кіндратівка» вона проходила стажування на посаді агента комерційного, яке вже закінчено і на даний час вона перебуває у відпустці, та після виходу з відпустки буде продовжувати працювати там же. Також, враховуючи що протягом майже п`яти років відносно неї було застосоване відсторонення від посади, обвинуваченій бракує коштів на життя, оскільки на її утриманні перебувають хворі літні батьки. Крім того, протягом часу судового розгляду у обвинуваченої не було випадків неявки до суду без поважних причин, остання ніяким чином не перешкоджала здійсненню правосуддя.

Обговоривши з учасниками кримінального провадження питання щодо клопотання прокурора, суд прийшов до наступного.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_7 , згідно розділу 17 Кримінального Кодексу України - є кримінальним правопорушенням у сфері службової діяльності, у зв`язку з чим, законом передбачено відсторонення обвинуваченої від посади.

Інкриміноване ОСОБА_7 кримінальне правопорушення, згідно ст. 12 КК України, належить до категорії тяжких злочинів.

Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч. 3 ст.368 КК України перебуває на стадії судового розгляду.
Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.
Виходячи зі змісту вимог ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним із яких є відсторонення від посади.
Наряду з вказаним, нормами ч. 3 ст.132 КПК України законодавцем імперативно визначено, що застосування заходу забезпечення кримінального провадження, зокрема, такого як відсторонення від посади, не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для відсторонення від посади; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертаються із клопотанням.
Окрім загальних норм, що регулюють вирішення питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя приймає до уваги прямі норми, які регулюють саме відсторонення від посади Глава 14 КПК України.
Так, в статті 154 КПК України, передбачено, що відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину.
Зміст клопотання про відсторонення від посади повинен відповідати вимогам ч.2 ст.155 КПК України, зокрема, у клопотанні зазначається: посада, яку обіймає особа; виклад обставин, що дають підстави вважати, що перебування на посаді підозрюваного, обвинуваченого сприяло вчиненню кримінального правопорушення; виклад обставин, що дають підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, перебуваючи на посаді, знищить чи підробить речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливатиме на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином (п.4, п.5, п.6 ч. 2 ст. 155 КПК України). До клопотання також додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) документи, які підтверджують надання підозрюваному, обвинуваченому копій клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання.
Згідно норм ч. 1 ст. 157 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про відсторонення від посади, якщо слідчий, прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного чи обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді,може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
При аналізі вказаних норм кримінального процесуального законодавства, слід прийти до висновку, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як відсторонення від посади, з метою запобігання вищевказаним ризикам, передбачає доведення в сукупності фактів, які свідчать про перебування особи у процесуальному статусі «обвинувачений» та про існування таких ризиків та наявності у обвинувавченого можливості здійснення протиправних дій шляхом використання займаної посади.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим кримінальним правопорушенням, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Крім того, сторона обвинувачення не довела наявність обставин, які в сукупності дають підстави вважати, що обвинувачена ОСОБА_7 обіймаючи посаду заступника начальника станції Костянтинівка філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» та при цьому фактично працюючи агентом комерційним на станції «Кіндратівка» в іншому населеному пункті, незаконними засобами впливатиме на свідків або протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином.
В цьому аспекті слід зазначити, що із самої суті такого заходу забезпечення кримінального провадження, як відсторонення від посади, випливає те, що між свідками, обвинуваченою та займаною нею посадою повинен бути логічний взаємозв`язок, зокрема, наявний факт підзвітності, підконтрольності чи інших відносин, пов`язаних з обвинуваченою і займаною нею посадою. І ці обставини мають бути належно обґрунтованими.
У клопотанні ж прокурора, міститься лише припущення про те, що ОСОБА_7 , перебуваючи на посаді заступника начальника станції Костянтинівка філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» може негативно впливати на хід судового розгляду шляхом незаконного впливу на свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які є представниками підприємств, від яких остання отримувала неправомірну вигоду, також враховуючи, що свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_10 продовжують співпрацювати зі станцією Костянтинівка, та що перебування ОСОБА_7 на даній посаді може сприяти вчиненню аналогічних кримінальних правопорушень, проте прокурором не зазначено конкретного переліку обставин, які свідчать про можливість обвинуваченої ОСОБА_7 перешкоджати кримінальному провадженню.
Окрім вказаного, під час судового розгляду прокурором заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно обвинуваченої ОСОБА_7 з покладенням відповідних обов`язків, що забезпечить належну процесуальну поведінку останньої.
Одні з обов`язкових вимог, передбачених п. 5, п.6 ч. 2 ст. 155 КПК України, полягають у необхідності зазначення слідчим у клопотанні обставин, що дають підстави вважати, що перебування на посаді обвинуваченої сприяло вчиненню злочину та обставин, що дають підстави вважати, що обвинувачена, перебуваючи на посаді незаконними засобами впливатиме на свідків або протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином.
Цим сам законодавець визначив, що необхідність відсторонення особи від посади спричинено передусім тим, що обвинувачена, перебуваючи саме на цій посаді, використала своє службове становище для сприяння вчиненню злочину та в подальшому протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню.
А тому, у разі відсутності підстав вважати, що перебування особи на конкретній посаді сприяло вчиненню кримінального правопорушення, суддя не вправі застосувати такий захід забезпечення кримінального провадження як відсторонення від посади, оскільки обмеження прав особи не буде вважатися таким, що здійснено у відповідності до КПК України.
Жодних належних та допустимих доказів того, що саме подальше перебування на цій посаді ОСОБА_7 надасть змогу останній впливати на свідків, сприятиме продовженню вчиненню аналогічних кримінальних правопорушень, суду не надано та одночасно прокурором не доведено і судом не встановлено, що на протязі здійснення досудового розслідування чи судового розгляду ОСОБА_7 мала намір, якимось чином зашкодити його здійсненню.
Так, кримінальне провадження стосується подій, які мали місце ще в 2016 році, майже протягом усього часу відносно обвинуваченої ОСОБА_7 діяло відсторонення від посади. 16 січня 2021 року строк дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади відносно обвинуваченої ОСОБА_7 закінчився. На теперішній час обвинувачена ОСОБА_7 хоча і обіймає посаду заступника начальника станції Костянтинівка філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», проте фактично працює на посаді агента комерційного на станції «Кіндратівка» в іншому населеному пункті.

В контексті встановлених обставин заслуговують на увагу приписи ч.3 ст.22 КПК України, якими передбачено, що суд під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення, відповідних ризиків процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - сторону обвинувачення. Відтак суд розглядає клопотання на підставі тих доказів, які суду і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.
Варто зазначити, що ризики, на які посилається сторона обвинувачення, задовольняються за рахунок покладення на обвинуваченого обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, а не шляхом відсторонення від займаної посади, в розрізі встановлених обставин кримінального провадження.
Відповідно до пункту 3 розділу 2.4 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження ВССУ від 07.02.2014 підставами для відмови в задоволенні клопотання про відсторонення підозрюваної особи від займаної посади є, здебільшого недостатність підстав для відсторонення підозрюваної особи від займаної посади, а також недоведеність існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину такого ступеня тяжкості, за умови вчинення якого може бути здійснено відсторонення від посади, а також недоведеність того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні прокурора.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріалами клопотання не підтверджено та прокурором в судовому засіданні не доведено наявність достатніх підстав вважати, що обвинувачена ОСОБА_7 , на теперішній час фактично перебуваючи на посаді агента комерційного на станції «Кіндратівка», розташованої у іншому населеному пункті, може негативно впливати на хід судового розгляду, незаконним засобом впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення і протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що як наслідок свідчить, що прокурором не доведено, що без відсторонення підозрюваного від займаної посади неможливо забезпечити швидке, повне та неупереджене досудове розслідування, і такі потреби судового розгляду виправдовують обмеження гарантованого ст.43 Конституції України права на працю обвинуваченої.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає доводи прокурора непереконливими, а такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, не виправдовує потреби судового розгляду, а належна процесуальна поведінка обвинуваченої ОСОБА_7 може бути забезпечена без застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як відсторонення її від займаної посади, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити, на підставі ст.157 КПК України.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 154-158, 176-178, 179, 194, 196, 331 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Костянтинівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Тюмень РФ, громадянки України, обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, - задовольнити.

Застосувати стосовно обвинуваченої ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Тюмень РФ, громадянки України, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком по 07 червня 2021 року включно.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Тюмень РФ, громадянки України такі процесуальні обов`язки:

1). прибувати до суду за першою вимогою;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

3) утриматися від спілкування зі свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_7 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення у розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У задоволенні клопотання про відсторонення від посади заступника начальника станції Костянтинівка філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Тюмень РФ, - відмовити.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Донецького апеляційного суду протягом семи днів з моменту її проголошення.

Суддя