ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3124/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" серпня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання начальника сектору дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0000215, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 липня 2020 року за статтею 356 КК України,
ВСТАНОВИВ:
21 травня 2021 року до суду надійшло клопотання начальника сектору дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0000215, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 липня 2020 року за статтею 356 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року задоволено клопотання дізнавача відділу дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000215 від 16.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України та накладено арешт на горище розташоване на 14-му поверсі 1-го під`їзду, будинку АДРЕСА_1 , яке є спільним майном багатоквартирного будинку, а також об`єкти нерухомого майна- квартиру загальною площею 63,9 кв.м, житловою площею 23,5 кв.м, на 2 кімнати за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, що належить ОСОБА_5 та квартиру загальною площею 46,4 кв.м, житловою площею 29,7 кв.м, на 1 кімнату за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, власником якої є ОСОБА_5 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо вказаних об`єктів нерухомого майна.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 липня 2021 року апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 , задоволено частково, скасовано ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року, постановлено нову ухвалу, якою призначено новий судовий розгляд клопотання начальника сектору дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , погодженого із прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000215 від 16 липня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 356 КК України у суді першої інстанції.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 4 серпня 2021 року справу № 753/17229/20 передано судді ОСОБА_1 .

Вивчивши клопотання слідчого, дослідивши додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення цього клопотання слідчому для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною першою статті 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Згідно з частиною другою статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, і збереження речових доказів, при цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен був діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно з частин першої, третьої статті 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається із матеріалів клопотання, слідчий просив накласти арешт на нерухоме майно з метою збереження речових доказів, яке на праві власності належить ОСОБА_5 . Згідно із доданими до клопотання документами, та з огляду на встановлені 31 травня 2021 року обставини, ОСОБА_5 не є підозрюваним, потерпілим у цьому кримінальному провадженні.

За таких обставин, ОСОБА_5 , на даному етапі досудового розслідування у згаданому кримінальному провадженні бере участь у статусі третьої особи.

Разом з тим, з клопотанням про арешт майна, належного ОСОБА_5 до слідчого судді звернувся начальник сектору дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , що суперечить вимогам частини другої статті 64-2 КПК України, в якій чітко зазначено, що з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор.

Також слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що як вбачається із клопотання до слідчого судді звернувся дізнавач відділу дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , за погодженням із процесуальним керівником ОСОБА_7 , однак дана обставина не відповідає змісту даного клопотання, оскільки клопотання підписано начальником сектору дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .

Крім того, відповідно до частини третьої статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі статтями 94, 132, 173 КПК України, повинен був врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Вказані обставини мають бути обґрунтовані у клопотанні для повного, всебічного та об`єктивного його розгляду.

Відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох дні з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Однак у клопотанні (прохальній частині) слідчий не зазначає відомостей про власника майна, яке просить арештувати, що позбавляє слідчого суддю можливості дотриматися вимог частини першої статті 172 КПК України та у повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує клопотання.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню слідчому для усунення недоліків у строк 72 години.

Керуючись статтями 64-2, 170-172, 309, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

клопотання начальника сектора дізнання Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0000215, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 липня 2020 року за статтею 356 КК України повернути начальнику сектора дізнання для усунення недоліків, що зазначені в ухвалі, протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1