Справа № 991/1962/21
Провадження1-р/991/49/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2021 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши заяву про роз`яснення судового рішення від 13.04.2021 року, подану ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИЛА

Ухвалою від 13.04.2021 року слідча суддя задовольнила скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність детектива НАБУ, що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідча суддя зобов`язала уповноважену особу НАБУ внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 № ЗГ П-3441 від 18.03.2021 року (справа № 991/1962/21, провадження № 1-кс/991/2004/21).

ОСОБА_3 (заявниця) подала заяву про роз`яснення цього судового рішення. Вона звернула увагу на те, що її заява містила відомості, а також їхній короткий виклад, про кримінальні правопорушення, що мають ознаки ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (КК України). Окрім цього, заявниця зазначила, що у прохальній частині скарги, що була предметом розгляду у справі № 991/1962/21, вона зазначала про те, щоби «зобов`язати службову особу (слідчого, прокурора) Національного антикорупційного бюро України, уповноважену на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, протягом 24 годин з моменту отримання відповідної ухвали суду внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань усі відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України, що викладені в Заяві ОСОБА_3 про вчинене кримінальне правопорушення за ознаками ч. 2 ст. 364 КК України від 18.03.2021, зареєстрованій НАБУ за ЗГ № П-3441 18.03.2021». Також, вона звернула увагу на те, що у судовому рішенні слідча суддя зазначила про безумовність обов`язку слідчого щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, якщо до нього надійшла заява про вчинення кримінального правопорушення, а також те, що слідча суддя не уповноважена оцінювати фактичні обставини, зазначені у повідомленні скаржника, з огляду на стадію кримінального провадження.

Проте, детектив ОСОБА_4 вніс до Єдиного реєстру досудових розслідувань «якісь інші відомості» (як стверджує заявниця), за ознаками ч. 1 ст. 365 КК України, із коротким викладом обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що не відповідає такому, наведеному у згаданій раніше заяві ОСОБА_3 . Заявниця також зазначає, що детектив Національного бюро не вніс відомостей про потерпілу.

Реакція детектива ОСОБА_4 на судове рішення у справі № 991/1962/21, на думку заявниці, підтверджує незрозумілість певних питань у зазначеному судовому рішенні та різне тлумачення заявницею та детективом ОСОБА_4 цього судового рішення. Це також, на думку заявниці, позбавляє її можливості його реалізації. Тому, вона просить роз`яснити такі питання:

1)Чи підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань всі відомості про кримінальні правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 від 18.03.2021 року?

2)Чи підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про потерпілого, ОСОБА_3 .?

Заявниця не з`явилася у судове засідання, та у своїй заяві зазначила, що просить розглянути заяву про роз`яснення судового рішення без її присутності. Детектив Національного бюро ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, причину своєї неявки не повідомив. Неприбуття у судове засідання цих осіб не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення (ч. 2 ст. 380 КПК України). Також, відповідно до вимог частини 4 статті 107 КПК України, не здійснювалося фіксування судового процесу технічними засобами.

Слідча суддя встановлює, чи відповідає така заява формальним вимогам кримінального процесуального закону. Якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст (ч. 1 ст. 380 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України). Учасники судового провадження це, зокрема, особи, за клопотанням або скаргою яких у випадках, передбачених КПК України, здійснюється судове провадження (п. 26 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Заявниця зверталася зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Національного бюро щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення. Таким чином, заява подана особою, яка має право на звернення до слідчої судді з проханням роз`яснити ухвалу.

Далі, слідча суддя встановлює, чи може бути роз`яснено ухвалу, якою було прийнято рішення про задоволення скарги на бездіяльність уповноваженої особи Національного бюро, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою про кримінальне правопорушення, тобто, ухвалу, що була постановлена на досудовому розслідуванні.

В цілому, позиція щодо роз`яснення ухвали слідчої судді є неоднозначною. Вищі суди у своїх узагальненнях, листах та рішеннях зазначають як про те, що роз`яснення ухвал слідчого судді є можливим, так і про те, що роз`яснення можливе лише щодо ухвал, які розглядаються в судовому провадженні, а не на етапі досудового розслідування. Наприклад, у Листі № 10-1332/0/4-13 від 22.08.2013 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що слідчий суддя не уповноважений розглядати та вирішувати по суті клопотання чи заяви осіб про роз`яснення постановлених ним ухвал види судових рішень, оскільки ухвала слідчого судді не віднесена до рішень, які можуть бути предметом роз`яснення в порядку, передбаченому ст. 380 КПК. Цей ж суд у Листі «Про правові позиції судової палати у Кримінальних справах ВССУ за 2015 рік» надає витяг з ухвали від 28.07.2015 року (провадження № 5-1706км15), де зазначається про те, що кримінальний процесуальний закон не містить будь-яких застережень щодо неможливості вирішення питання про роз`яснення судового рішення, постановленого слідчим суддею. 09.10.2015 року цей ж суд постановив ухвалу (провадження № 5-2286км15), у якій зазначив, що «висновок судді-доповідача апеляційного суду про те, що ухвала слідчого судді про відмову в роз`ясненні судового рішення не підлягає апеляційному оскарженню необґрунтований», таким чином встановивши можливість апеляційного оскарження такої ухвали, та законність винесення таких рішень слідчим суддею. В цілому, у судовій практиці вбачається тенденція до більш чіткого тлумачення положень статті 380 КПК України як таких, що також охоплюють ухвали слідчих суддів. Так, Касаційний кримінальний суд Верховного Суду прийняв постанову від 18.11.2019 року (справа № 367/3068/17, провадження № 51-8936км18) у якій питання щодо роз`яснення ухвали слідчим суддею було вирішено так: «Виходячи із системного аналізу положень ч. 1 ст. 380 КПК України, колегія суддів вважає, що будь-яких застережень щодо неможливості вирішення питання про роз`яснення судового рішення, яке є результатом судового провадження та яким вирішено питання, що становило предмет його розгляду, кримінальний процесуальний закон не містить, за виключенням рішення слідчого судді апеляційного суду ухваленого в порядку, передбаченому главою 21 КПК України». Отже, в цілому розгляд такої заяви про роз`яснення судового рішення у виді ухвали слідчого судді можливий.

При роз`ясненні судового рішення, більш повно і зрозуміло здійснюється виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, при цьому не вносяться зміни до рішення по суті і не розглядаються ті питання, які не були предметом судового розгляду. За заявою про роз`яснення судового рішення суд не може змінювати змісту постановленого ним рішення, сама суть роз`яснення рішення суду полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на питання щодо його правомірності чи законності, він лише повинен пояснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, або є незрозумілими для зацікавлених осіб, що позбавляє їх можливості його реалізації. У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо. Якщо заявником порушується питання про зміну рішення або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

До початку розгляду заяви по суті, слідча суддя повинна встановити, чи відповідає така заява формальним вимогам кримінального процесуального закону.

Слідча суддя звертає увагу на те, що питання, поставлене заявницею щодо резолютивної частини, стосується реалізації судового рішення. Втім, необхідно також встановити, чи положення є нечітко сформульованими або незрозумілими для зацікавлених осіб, що позбавляє їх можливості його реалізації. У резолютивній частині рішення зазначено таке: «Зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 18.03.2021 (отриману НАБУ 18.03.2021 за № ЗГ П-3441) згідно вимог статті 214 КПК України». Таке формулювання не містить вказівки на конкретну правову кваліфікацію злочинів і, з урахуванням положень ч. 5 ст. 214 КПК України, у сукупності з ч. 5 ст. 40 КПК України, дає можливість слідчому (детективу) реалізувати свої дискреційні повноваження щодо визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України. Отже, це питання викладене повною мірою у судовому рішенні та не потребує роз`яснення.

Разом з тим, слідча суддя звертає увагу на те, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора розглядаються в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318 - 380 КПК України, з урахуванням положень глави 26 КПК України. Можливість звернення зі скаргою на цьому етапі дозволяє захистити свої права, а також забезпечити дотримання законних прав та інтересів людини і громадянина органом досудового розслідування та органом прокуратури. На етапі звернення зі скаргою, слідча суддя приймає до розгляду скаргу за ознаками, зазначеними у цій скарзі, які дозволяють ідентифікувати, чи може такий склад злочину бути підсудним Вищому антикорупційному суду. Подальша зміна правової кваліфікації органом досудового розслідування, що настала після прийняття відповідного судового рішення, не впливає на нього та не може свідчити про порушення правил підсудності, оскільки на етапі відкриття провадження були всебічно встановлені обставини щодо звернення зі скаргою. Більше того, КПК України передбачає можливість подальшого розгляду таких справ Вищим антикорупційним судом (щоправда, на етапі судового розгляду) така можливість передбачена абзацом 12 пункту 20-2 Розділу ХІ Перехідних положень КПК України.

Також, з урахуванням положень п. 2 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника. Це вказує на те, що відомості про потерпілого вносяться у випадку, якщо особа набула статусу потерпілого відповідно до норм кримінального процесуального закону. Так, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди (ч. 1 ст. 55 КПК України). Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК України). Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 3 ст. 55 КПК України). Це означає, що норми КПК України вичерпно ідентифікують відомості, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою особи, а також підстави для внесення відомостей про потерпілого.

Відповідно до пункту 1, 2 розділу 4 глави I Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 року (Положення), відомості з Реєстру надаються у вигляді витягу. Відповідно до пункту 2 розділу 4 глави І Положення, Витяг з Реєстру згенерований програмними засобами ведення Реєстру документ, який засвідчує факт реєстрації в Реєстрі відомостей про кримінальне правопорушення, отриманих за визначеними у пункті 3 цієї глави параметрами, які є актуальними на момент його формування. У витягу мають зазначатися відомості, передбачені пунктом 3 розділу 4 глави 3 Положення. Попри це, інформація, що зазначена у витягу із ЄРДР, не є предметом розгляду при роз`ясненні судового рішення, а інформація, що підлягає внесенню до ЄРДР (саме Єдиного реєстру, а не витягу із нього), чітко визначена ст. 214 КПК України.

З урахуванням цього, твердження заявниці зводяться до того, що вона просить дати відповідь на питання, які чітко сформульовані у кримінальному процесуальному законі. При цьому, слідча суддя не уповноважена роз`яснювати окремі положення нормативно-правових актів. У будь-якому разі, рішення є ясним, зрозумілим, повним. Слідча суддя зазначає, що рішення є конкретним, а резолютивна частина рішення є такою, що не припускає іншого тлумачення та суперечностей під час його виконання, та не позбавляє сторони у можливості його реалізації.

На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 380 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити ОСОБА_3 у роз`ясненні ухвали слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 13.04.2021 року (справа № 991/1962/21, провадження № 1-кс/991/2004/21).

Ця ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Слідча суддя ОСОБА_1