Справа № 522/5855/21
Провадження № 1-кп/522/1655/21
У Х В А Л А
в порядку ст. 331 КПК України
14 червня 2021 року м. Одеса
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Одесі питання про доцільність продовження строку тримання під вартою у об`єднаному кримінальному провадженні щодо:
ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Янгийул Шахри, Ташкенської області, громадянин Узбекистану, неодружений, з середньою освітою, не працює, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимий,
- у вчиненні злочинів передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України.
Учасники процесу:
прокурор - ОСОБА_4 ,
обвинувачений - ОСОБА_3 ,
захисник - ОСОБА_5
в с т а н о в и в:
У провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться об`єднане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні злочинів передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України.
Під час судового засідання, суд ставить на розгляд сторін питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою, оскільки судове провадження не було завершене.
Прокурор вважав за необхідне продовжити строк тримання під вартою, оскільки існують підстави вважати, що обвинувачений може порушити покладені на нього процесуальні обов`язки.
Захисник заперечив проти продовження строку тримання під вартою.
Обвинувачений підтримав думку захисника.
Суд, розглянувши матеріали кримінального провадження, вислухавши думку учасників судового провадження, дійшов висновку про таке.
Згідно із ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за ч. 1 ст. 263 КК України, який карається позбавленням волі строком до 7 років. Також, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочинів за ч. 2 та 3 ст. 185 КК України, які караються позбавленням волі до п`яти років та до шести років відповідно.
Обґрунтованість підозри на даній стадії кримінального провадження дозволяє дійти висновку, про наявність підстав для застосування запобіжного заходу.
Так, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, зважаючи на суспільний інтерес у забезпечені швидкого, ефективного та об`єктивного кримінального провадження щодо злочинів проти громадського порядку та щодо злочинів проти власності, суд вважає реальним ризик передбачений в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Згідно зі ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію судового провадження, суд вбачає реальним ризик, що обвинувачений у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків, які безпосередньо судом не допитані.
З урахуванням того факту, що ОСОБА_3 неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, тому суд вважає реальним ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, суд також враховує обставини зазначені в статті 178 КПК України, а саме вік та стан здоров`я обвинуваченого, який не страждає на захворювання, що виключають можливість застосування запобіжного заходу; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою; характер вчиненого кримінального правопорушення, що ставиться у обвинувачення.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.
Зважаючи на положення ст. 183 КПК України, вважаю за необхідне обраний розмір застави залишити без змін.
Керуючись ст. ст. 132, 176-178, 182-183, 193-194, 196-197, 217, 331, 334, 372 КПК України, суд
у х в а л и в:
Строк тримання під вартою ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , продовжити на 60 (шістдесят) днів тобто до 12.08.2021 року.
Розмір раніше визначеної застави залишити без змін.
Копію ухвали направити начальнику Державної установи "ОДЕСЬКИЙ СЛІДЧИЙ ІЗОЛЯТОР» МЮ України - для відома.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Головуючий суддя:
14.06.2021