Провадження № 1-кс/761/8782/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Крістал М Груп» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 201 000 000 004 24 від 21.09.2020,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м. Києва звернувся адвокат ОСОБА_3 з клопотанням про скасування арешту майна ТОВ «Крістал М Груп» у кримінальному провадженні № 420 201 000 000 004 24 від 21.09.2020 за ч. З ст. 212 КК України.

На обґрунтування клопотання заявник зазначив, що ухвалою слідчого судці Дарницького районного суду м. Києва від 15.04.2020 (справа № 753/17417/20) накладений арешт товари, вилучені 08.04.2021 слідчим ГУ ДФС у м. Києві під час обшуку за місцем провадження діяльності ТОВ ««Крістал М Груп» за адресою - Київська обл., Васильківський р-н, с. Липовий Скиток, вул. Польова, 7А.

На думку ініціатора клопотання, зазначений вище засіб забезпечення кримінального провадження щодо майна ТОВ «Крістал М Груп» застосований необґрунтовано, оскільки матеріали кримінального провадження не містять відомостей про причетність службових осіб ЮВ «Крістал М Груп» до вчинення кримінального правопорушення за ч. З ст. 212 КК України. Тобто, арештоване майно на законних підставах належить товариству, доказового значення не має і підлягає поверненню власнику, оскільки його утримання органом досудового розслідування негативно позначається на якості товару та діяльності товариства.

У судовому засіданні представник власника майна клопотання підтримав та просив слідчого суддю задовольнити його, оскільки належне ТОВ «Крістал М Груп» майно не може бути речовим доказом та утримується органом досудового розслідування безпідставно.

Слідчий ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання, зазначаючи, що ШВ «Крістал М Груп» не є власником арештованого майна, походження та приналежність якого на теперішній час встановлюється органом досудового розслідування. Крім того слідчии наполягав, що ініціатором клопотання порушення територіальна підсудність' оскільки клопотання про арешт майна має подаватись до суду, який застосував вказаний захід забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя, заслухавши доводи представника власника майна, заперечення слідчого, дослідивши надані документи, дійшов висновку про таке.

У силу ст. 131, 132 КПК арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 15.04.2020 (справа№ 753/17417/20) задоволено клопотання слідчого СУ ГУДФС у м. Києві та у кримінальному провадженні № 420 201 000 000 004 24 від 21.09.2020 за ч. З ст. 212 КК України накладений арешт товари, що вилучені 08.04.2021 під час обшуку за адресою - Київська обл., Васильківський р-н, с. Липовий Скиток, вул. Польова, 7А.

Підставою для прийняття слідчим суддею такого рішення стали встановлені під час досудового розслідування обставини здійснення невстановленими особами упродовж 2018-2020 років з використанням реквізитів підконтрольних їм юридичних осіб (діяльності, спрямованої на безпідставне формування податкового кредиту з ПДВ та валових витрат групі підприємств вигодонабувачів, а саме: ТОВ «Запорізький Хлібзавод №5» шляхом внесення неправдивих відомостей до документів, що подаються з метою реєстрації податкових накладних з ПДВ в системі АІС ЄРПН, змінюючи номенклатуру реалізованого товару

Розслідуванням встановлено, що підприємства імпортери ТОВ «Паурласт» та ТОВ «Селест Трейд», які використовуються у схемі імпорту на митну територію України, ввозять товари широкого вжитку (фрукти, пряжа, іграшки та інш.) заниженням митної вартості та з порушенням вимог чинного податкового та митного законодавства. Вказані товари ввозяться вищевказаними підприємствами під замовлення фізичних осіб-підприємців та у подальшому реалізуються за готівкові кошти кінцевим споживачам. У подальшому, учасники злочинної групи відображають по бухгалтерському та податковому обліках реалізацію фруктів, овочів та ін. в адресу підприємств з ознаками «фіктивності», які входять до складу різних «транзитно-конвертаційних» груп.

У ході огляду податкової інформації, що міститься в ЄРПН встановлено, що підприємства імпортери ТОВ «Паурласт» та ТОВ «Селест Трейд» здійснюють формування «безпідставного» податкового кредиту з ПДВ в адресу підприємств з ознаками «фіктивності», серед яких ТОВ «Лайнторг», ТОВ «М-Вісла Плюс», ТОВ «Кастр Про», ТОВ «Голд Арст», ТОВ «Айнет Груп», ТОВ «Кенст Ерс», ТОВ «Системи Інноваційної Охорони».

У подальшому товарно-матеріальні цінності, які імпортуються підприємствами ТОВ «Паурласт» та ТОВ «Селест Трейд», відвантажуються на складських приміщеннях, які використовуються підприємством ТОВ «Голланд Фрут», і реалізовуються населенню без відображення даних фінансово-господарських операцій у податковій звітності.

Також встановлено, що підприємство ТОВ «Лайнторг», на адресу якого ТОВ «Паурласт» відображає реалізацію товарно-матеріальних цінностей за номенклатурою «горіх мигдальний сушений, тайський рис, виноград сушений» в подальшому по ланцюгу постачання здійснює підміну номенклатури товару, а саме відображає реалізацію бойлерів, бензонасосів, електрокип`ятильників в адресу підприємств з ознаками фіктивності таких як, ТОВ «Голт Арст», ТОВ «Кастр Про», ТОВ «Лікс Пром».

Для зберігання товарів, у тому числі, які не проходять по бухгалтерським облікам, необлікованих готівкових коштів, фінансово-господарських та інших документів, які підтверджують вчинення протиправних дій, чорнових записів (зошити, блокноти, окремі аркуші паперу), комп`ютерної техніка, мобільних телефонів, які використовуються для координації протиправної діяльності та інше, а також ведення бухгалтерської звітності підприємств ТОВ «Паурласт», ТОВ «Селест Трейд», ТОВ «Голланд Фрут» використовуються складські приміщення за адресою Київська^обл., Васильківський р-н, с. Липовий Скиток, вул. Польова, 7А.

Таким чином, не виключено, що товари, на поверненні яких наполягає ініціатор клопотання, ввезені на митну територію України з заниженням митної вартості та з порушенням вимог чинного податкового та митного законодавства, тобто набуті незаконним шляхом.

У зв`язку з цим, наведене майно визнане речовими доказами у кримінальному провадженні, тому до нього слідчим суддею застосований захід забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна.

Таким чином, накладаючи арешт на зазначене майно, слідчий суддя врахував, що останнє відповідає критеріям, визначеним у ст. 170 КПК, оскільки є достатні підстави вважати, що воно є речовим доказом.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Вказана процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Отже, саме ця особа має навести необхідне та достатнє обґрунтування своїх доводів, надавши слідчому судді відповідні докази.

У той же час, оцінюючи наведені у клопотанні доводи, слідчий суддя не знаходить їх переконливими, оскільки вони не спростовують висновків слідчого судді, що таке майно має доказове значення і тому потребує подальшого збереження.

З наведеного витікає, що залишається актуальним забезпечення схоронності такого майна шляхом заборони розпорядження та користування ним.

Слідчий суддя частково погоджується з аргументацією заявника щодо порушення рішенням про накладення арешту його права власності

У той же час, право власності не є абсолютним, статтею 41 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Наведена конституційна норма гарантує, що позбавлення права власності, невід`ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об`єктом власності, можливе у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами.

У цьому випадку обмеження права власності ТОВ «Крістал М Груп» відбулося на підставі рішення слідчого судді, тобто у спосіб, передбачений законом.

На підстави викладеного, керуючись ст. 131, 132, 170, 174 КПК України, слідчий

суддя

у х в а л и в :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Крістал М Груп» у кримінальному провадженні № 420 201 000 000 004 24 від 21.09.2020 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 15.04.2021 у справі № 753/17417/20, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1