Справа № 450/2316/21 Провадження № 1-кс/450/364/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" червня 2021 р. слідчий суддя Пустомитівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 25.10.2020 року за № 0000442 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

в с т а н о в и в :
В провадження слідчого судді Пустомитівського районного суду Львівської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 25.10.2020 року за № 0000442 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Заявник в судове засідання не з`явився, однак в клопотанні про скасування арешту, просив розгляд такого проводити у його відсутності.

Відповідно до частини 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області від 27.10.2020 року в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 25.10.2020 року за № 0000442 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме автомобіль марки «Мазда 6» д.н.з. НОМЕР_1 , користувачем якого, є ОСОБА_5 .

Із вказаної ухвали вбачається, що з клопотанням про накладення арешту до слідчого судді звертався слідчий Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області.

Також на запит слідчого судді, 15.06.2021 року Відділ поліції № 6 Львівського районного управління поліції ГУНП у Львівській області, надав відповідь, що згідно даних ЄРДР слідчим підрозділом відділу поліції № 6 ЛРУП ГУНП у Львівській області, кримінальне провадження № 0000442 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України не розпочиналося та у проваджені не перебуває.

Таким чином слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні Відділом поліції № 6 Львівського районного управління поліції ГУНП у Львівській області (що знаходиться на території Пустомитівського районного суду Львівської області) не здійснюється, тому таке клопотання територіально не підсудне Пустомитівському районному суду Львівської області.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи, вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання особі, яка його подала для звернення до суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який розслідує кримінальне провадження.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 174 КПК України
постановив :
клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 25.10.2020 року за № 0000442 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України - повернути особі, яка її подала разом із всіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1