Справа № 755/2144/21
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

"15" лютого 2021 р.Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
розглянувши в залі суду у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Сумської області, Конотопського району, с. Дубинка, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 121 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
встановив:
З Київської місцевої прокуратури № 4 до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов для розгляду обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0005755 відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 121 КК України.
У судовому засіданні прокурор доповів про можливість призначення обвинувального акту відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 121 КК України, до судового розгляду, оскільки дотримано норм кримінально-процесуального законодавства та підстав для його повернення прокурору або його закриття не встановлено.
Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_3 не заперечували щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду.
Зокрема, в судовому засіданні прокурор просив обрати до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Обвинувачений ОСОБА_3 раніше судимий, офіційно не працює, таким чином, з урахуванням особи обвинуваченого, просив клопотання задовольнити.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурор не довів зазначені ним ризики. Зазначив, що обвинувачений ОСОБА_3 не має наміру переховуватись від органу досудового розслідування та суду, просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід на більш м`який, який не пов`язаний з позбавленням волі.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку свого захисника.
Заслухавши думки учасників процесу, оглянувши клопотання, вивчивши обвинувальний акт стосовно ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 121 України, суд вважає, що є достатні підстави для призначення його до судового розгляду, оскільки, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для його повернення прокурору не встановлено.
Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.
Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Заслухавши учасників провадження на рахунок наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає, що вони наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винним у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також на конкретні обставини кримінального провадження та схильність до скоєння нових кримінальних правопорушень.
Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.
Враховуючи наведене, суд на даному етапі розгляду обвинувального акту, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки не зникли ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 194, 314-316 КПК України, суд
постановив:
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005755 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 296, ч.1 ст. 121 КК України, призначити до судового розгляду на 22 лютого 2021 року на 16 годину 00 хвилин, у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5.

Судовий розгляд проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні за участю учасників кримінального провадження.

Клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Обрати запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Сумської області, Конотопського району, с. Дубинка, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київському слідчому ізоляторі» Міністерства юстиції України на час розгляду справи в суді, але не більше двох місяців, тобто до 15 квітня 2021 року включно.

Суд при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не вбачає підстав визначати розмір застави обвинуваченому, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 183 КК України останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, який пов`язаний із застосуванням насильства.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити начальнику Державної установи «Київського слідчого ізолятора» Міністерства юстиції України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя