УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2020 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу підозрюваного ОСОБА_3 на постанову слідчого ГСУ СБУ ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 220 200 000 000 000 51 від 16.03.2020,
у х в а л и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга підозрюваного ОСОБА_3 на постанову слідчого ГСУ СБУ ОСОБА_4 від 25.09.2020 про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 220 200 000 000 000 51 від 16.03.2020.
На обґрунтування скарги підозрюваний зазначив, що ГСУ СБУ здійснюється досудове розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 1 ст. 438 КК України.
Рішенням від 25.09.2020 слідчий ГСУ СБУ ОСОБА_4 відмовив у задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_3 щодо проведення одночасного допиту останнього та потерпілого ОСОБА_5 .
Керуючись параграфом 2 Глави 4 КПК, підозрюваний вважав постанову слідчого незаконною та необґрунтованою, зазначивши, що слідчий у такий спосіб перешкоджає підозрюваному збирати докази відповідно до вказаної норми КПК.
На підставі викладеного ОСОБА_3 просив постанову слідчого скасувати та зобов`язати слідчого провести одночасний допит потерпілого ОСОБА_5 та підозрюваного ОСОБА_3 .
У судовому засіданні заявник скаргу підтримав та просив її задовольнити з наведених у ній підстав.
Слідчий у судове засідання не прибув, про причини неявки не повідомив, що у силу ч. 3 ст. 306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.
Слідчий суддя, заслухавши доводи заявника, дослідивши скаргу та долучені до неї документи, дійшов висновку про таке.
Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального провадження, до яких серед іншого віднесена охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення того, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.
Крім того, кримінальним процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування покладається на слідчого суддю.
Отже, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень покликаний забезпечити дотримання закону усіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачених законом заходів для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.
Відповідно до ст. 7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких, зокрема, віднесена законність (ст. 9 КПК), що передбачає обов`язок слідчого судді неухильно додержуватися вимог Конституції України та КПК.
Так, з матеріалів скарги вбачається, що 27.07.2020 підозрюваний ОСОБА_3 звернувся до слідчого ГСУ СБУ, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 220 200 000 000 000 51 від 16.03.2020, з клопотаннями про проведення допиту одночасного допиту підозрюваного ОСОБА_3 та потерпілого ОСОБА_5 .
Як на підставу для задоволення клопотання підозрюваний посилався на ч. 6 ст. 223 КПК, у якій, зокрема, зазначено, що слідча дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника, крім випадків, коли через специфіку слідчої дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній.
Постановою слідчого ГСУ СБУ ОСОБА_4 від 25.09.2020 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_3 .
При винесенні постанови слідчий зазначив, що ОСОБА_5 не має процесуального статусу потерпілого у цьому кримінальному провадженні, не допитувався через відсутність даних щодо його місцеперебування.

Відповідно до ст. 223 КПК слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставою для проведення слідчої дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Зокрема, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч. 9 ст. 224 КПК слідчий має право провести одночасний допит двох чи більше, вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях.

Отже, вирішальною підставою для проведення одночасного допиту є наявність у ході окремого допиту протирічь та розбіжностей. Саме з метою виявлення причин їх існування слідчому і надано право провести одночасний допит раніше допитаних осіб.

Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що гр. ОСОБА_5 , на одночасному допиті з яким наполягає підозрюваний, не має процесуального статусу потерпілого у цьому кримінальному провадженні, не допитаний як свідок. Крім того, слідчий наголосив на тому, що органом досудового розслідування встановлюється місцезнаходження ОСОБА_5 .

Викладене свідчить про передчасність поданого підозрюваним клопотання через наявність обставин, які унеможливлюють проведення ініційованої підозрюваним слідчої дії. З огляду на викладені вище обставини, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість постанови слідчого.
На підставі викладеного, відсутні підстави для задоволенні скарги.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 2, 7, 9, 223, 224, 303, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні скарги підозрюваного ОСОБА_3 на постанову слідчого ГСУ СБУ ОСОБА_4 від 25.09.2020 про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 220 200 000 000 000 51 від 16.03.2020 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1