№ 1-кс/756/1879/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2020 року слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва клопотання слідчого з особливо важливих справ п`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт речових доказів за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 23 січня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий з особливо важливих справ п`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт речових доказів.

В обґрунтування поданого клопотання зазначив, що згідно акту документальної позапланової виїзної перевірки № 183/26-15-14-07-02-10/38036913 від 19.07.2018 службові особи ТОВ «АПТ-Україна» () шляхом неправомірного відображення в податковому обліку операцій з ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (нова назва «Прайд Білд Компані» () у період з 01.01.2016 по 31.12.2017 занизили податок на додану вартість на суму 2 754 637 грн. та податок на прибуток на суму 13 773 183 грн., всього на загальну суму 16 527 820 грн., що є особливо великим розміром.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 28.02.2019 у кримінальному провадженні надано тимчасовий доступ до оригіналів документів, що перебувають у володінні ТОВ «АПТ Україна» () по документально оформленим фінансово-господарським взаємовідносинам з ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (повна назва «Прайд Білд Компані» (), з можливістю їх вилучення.

Однак, службовими особами ТОВ «АПТ Україна» () на вказану ухвалу суду фактично не надано жодних оригіналів документів щодо фінансово-господарських взаємовідносин між ТОВ «АПТ Україна» () із ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (повна назва «Прайд Білд Компані» (), про що складено відповідний протокол.

На підставі ухвали слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 01 вересня 2020 року проведено обшук приміщень, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , з метою відшукання та вилучення первинних бухгалтерських документів щодо операції ТОВ «АПТ Україна» (), ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (повна назва «Прайд Білд Компані» (), а саме: договорів (угод, контрактів) з відповідними додатками, документів податкової звітності, бухгалтерських документів, документів фінансово-господарської діяльності ТОВ «АПТ Україна» (), ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (повна назва «Прайд Білд Компані» (), печаток та штампів вказаних підприємств, чорнових записів, комп`ютерної техніки, флеш-накопичувачів, жорстких дисків, планшетів, ноутбуків та системних блоків, на яких зберігається інформація про діяльність ТОВ «АПТ Україна» (), ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (повна назва «Прайд Білд Компані» (), чорнових записів, які мають суттєве значення для кримінального провадження.

В результаті проведеного обшуку виявлено та вилучено первинні фінансово-господарські документи ТОВ «АПТ Україна Групп», ТОВ «АПТ Україна», чорнові записи. носії інформації, серед яких три жорстких диски, три флеш накопичувача, два ноутбука, один мобільний телефон, чотири печатки наступних суб`єктів господарювання: ТОВ «Адвансед проджектс енд технолоджиз» (), ТОВ «Мир-ком» (), ТОВ «Торговий дім «Арсенальний» (), ТОВ «Проект М плюс» (), а також одна печатка підприємства нерезидента «CENTRO SHARJAN».

Постановою слідчого від 04 вересня 2020 року речі, документи та чорнові записи,які були вилучені за результатами проведеного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження, яке стало підставою подання клопотання про накладення арешту на майно.

З огляду на викладене, з метою ефективного досудового розслідування, посилаючись на потребу збереження, вилученого в ході обшуку майна, яке має значення для встановлення обставин, які підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженню, яке зазначене в протоколі обшуку від 03 вересня 2020 року, ставить питання по накладання арешту на речові докази, які вилучені під час проведення обшуку приміщень, що на праві власності належать Донг Дін Хеп (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ухвали слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва, провадження № 1-кс/756/1823/20, та які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, про час та місце проведення якого повідомлялися належним чином.
Разом з цим, слідчий та прокурор подали через канцелярію суду заяви про розгляд вказаного клопотання у їх відсутність, клопотання підтримують та просять задовольнити.
Представник ТОВ «АПТ Україна Групп» адвокат ОСОБА_5 в заяві, поданій через канцелярію суду, просить відмовити в задоволенні поданого клопотання про накладання арешту на тимчасово вилучене під час обшуку 03 вересня 2020 року майно.
Представник ОСОБА_6 (володілець вилученого мобільного телефону) адвокат ОСОБА_7 , подав заяву, в якій просить відмовити в задоволенні клопотання через необґрунтованість наведених у ньому підстав.

Дослідивши клопотання та матеріали, якими слідчий та прокурор обґрунтовують клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

На підставі ухвали слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 01 вересня 2020 року проведено обшуку приміщень, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , з метою відшукання та вилучення первинних бухгалтерських документів щодо операції ТОВ «АПТ Україна» (), ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (повна назва «Прайд Білд Компані» (), а саме: договори (угоди, контракти) з відповідними додатками, документи податкової звітності, бухгалтерські документи, документи фінансово-господарської діяльності ТОВ «АПТ Україна» (), ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (повна назва «Прайд Білд Компані» (), печаток та штампів вказаних підприємств, чорнових записів, комп`ютерної техніки, флеш-накопичувачів, жорстких дисків, планшетів, ноутбуків та системних блоків, чорнових записів щодо неправомірного відображення в податковому обліку операцій з ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (нова назва «Прайд Білд Компані» () у період з 01.01.2016 по 31.12.2017 занизили податок на додану вартість на суму 2 754 637 грн. та податок на прибуток на суму 13 773 183 грн., всього на загальну суму 16 527 820 грн., що є особливо великим розміром.

Разом з цим, у процесі обшуку 03 вересня 2020 року також виявлено та вилучено речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку.

Вилучене протоколом обшуку від 03 вересня 2020 року майно, постановою слідчого з особливо важливих справ п`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , від 04 вересня 2020 року визнано речовими доказами та приєднано до справи у кримінальному провадженні №0000065 від 23 січня 2019 року.

Так, згідно положень ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Частиною 2 зазначеної статті встановлено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Із приписів ч. 7 ст. 236 КПК України убачається, що вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

При цьому, слідчий суддя зауважує, що у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , було вилучено майно, яке не входило до переліку щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 01 вересня 2020 року про дозвіл на проведення обшуку. Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що майно, яке було вилучено протоколом обшуку від 03 вересня 2020 року - є тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У клопотанні слідчий вказує на єдину підставу накладення арешту на вказане майно необхідність збереження речових доказів, оскільки його незастосування може призвести до незаконного відчуження, приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення майна.

Слідчий суддя зауважує, що матеріали подані в обґрунтування поданого клопотання не можуть слугувати достатньою підставою для накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки слідчий або прокурор мають довести слідчому судді підставу, мету та обґрунтування необхідності накладення арешту на майно, яке не належить та не містить інформацію щодо суб`єктів господарювання, а саме: ТОВ «АПТ-Україна» (), ТОВ «Білгороденерго» (), ТОВ «Арфін Буд ЛТД» (нова назва «Прайд Білд Компані» () стосовно спільної фінансово-господарської діяльності яких, ведеться досудове розслідування.

Разом з цим, з інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує необхідність накладення арешту на майно не убачаються підстав вважати, що вилучене під час обшуку 03 вересня 2020 року майно має ознаки речових доказів саме у даному кримінальному провадженні, зокрема, були знаряддям вчинення кримінальних правопорушень, зберегли на собі їх сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються саме під час цього кримінального провадження.

Зокрема, з клопотання про накладення арешту на майно та досліджених матеріалів доданих в його обґрунтування, не вбачається мета та обґрунтування необхідності накладення арешту на майно, оскільки прокурором та слідчим не доведено відношення вилученого під час обшуку майна, що стало підставою для звернення з клопотанням про накладення арешту на майно, до обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні №0000065 від 23 січня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Крім того, слідчий суддя зауважує, що вилучена тимчасово документація, печатки інших суб`єктів господарювання, договорів, податкових накладних, підприємств які не є предметом досудового розслідування в даному кримінальному провадженні будуть становити непропорційне втручання в їх господарську діяльність, з урахуванням, що відомості щодо цих підприємств не внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000065 від 23 січня 2019 року.

Слідчий суддя приходить до висновку, що інше майно, яке було вилучено під час обшуку та на яке слідчий та прокурор просять накласти арешт, не мають ознак речових доказів саме у даному кримінальному провадженні, оскільки прокурором та слідчим не доведено та не надано переконливих доказів на підтвердження відповідності даного майна критеріям речових доказів, передбаченим ст. 98 КПК України.

Так, згідно п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі «АГОСІ» проти Сполученого Королівства» (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає, що потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у право власності, як арешт майна, а тому не знаходить підстав для задоволення клопотання про накладення арешту на вказане у клопотанні майно.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 132, 170, 171, 372, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого з особливо важливих справ п`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про арешт речових доказів, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000065 від 23 січня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України відмовити.
Органу досудового розслідування врахувати, що на підставі положення ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1