Справа № 991/5489/20
Провадження №11-сс/991/638/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20.07.2020, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

03 липня 2020 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання його заяви № 2 від 22.06.2020 (Т.1 а.с.1).
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20 липня 2020 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (Т.1 а.с. 22).
Не погодившись із вказаною ухвалою слідчого судді, 27.07.2020 ОСОБА_5 подав до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу, в якій просить:
1.Скасувати ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20.07.2020 № 991/5489/20;
2.Визнати протиправними дії Національного антикорупційного бюро України;
3.Зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести в ЄРДР відомості відповідно заяви про злочин поданої ОСОБА_5 від 22.06.2020 вчинений посадовою особою ОСОБА_6 за попередньою кваліфікацією ч. 2 ст. 369-2 КК України, розпочати слідчі дії;
4.Зобов`язати службову особу, яка внесла відомості до ЄРДР негайно надати потерпілому витяг з ЄРДР , вчинити процесуальну дію з належного інформування ОСОБА_5 , щодо його процесуального статусу потерпілого в кримінальному провадженні передбачених КПК України прав та обов`язків потерпілого відповідно до ч. 2 ст. 56 КПК України.
5.Скаргу розглянути за його участі та призначити відеоконференцію у Львівському окружному адміністративному суді: м. Львів, Чоловського, 2.
6.Вчинити судовий контроль за виконанням судового рішення.
Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 11 серпня 2020 року було відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_5 про здійснення провадження за його апеляційною скаргою в режимі відеоконференції.
Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явились, про причини неявки в суд не повідомили, у зв`язку з чим, колегією суддів прийнято рішення розглянути апеляційну скаргу у їх відсутність. Згідно ч. 4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_5 не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 331 КПК України, Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 2062, 209, 211, 3661 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
Згідно з приміткою до ст. 45 КК України, корупційними злочинами відповідно до цього Кодексу вважаються злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 3641, 3652, 3661, 368-3692 цього Кодексу.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України і не мають повноважень здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, які не віднесені до його підсудності.
Можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у визначений КПК України строк передбачена п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.
Відмовляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя Вищого антикорупційного суду дійшла висновку, що зміст заяви № 2 від 22.06.2020 та пояснення скаржника свідчать про його незгоду з процесуальними рішенням прокурора у кримінальному провадженні, зокрема з рішеннями про закриття кримінальних проваджень. Заява містить суб`єктивні судження заявника, основані на його власній оцінці обставин впливу прокурора на прийняття постанов про закриття кримінального провадження. При цьому, крім посилання на факт впливу прокурором та суб`єктивних міркувань, не зазначено жодних конкретних обставин, що могли б свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, з чим закон безпосередньо пов`язує внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. В свою чергу, оцінка процесуальних рішень і дій під час досудового розслідування кримінальних проваджень може бути надана виключно у межах встановленого законодавством судового контролю у такому кримінальному провадженні.
Виходячи з вищенаведеного, слідчий суддя не знайшла підстав для зобов`язання уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України виконати вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України і внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення в Єдиний реєстр досудових розслідувань за заявою ОСОБА_5 № 2 від 22.06.2020.
Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді, виходячи із наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.
На момент звернення ОСОБА_5 до Національного антикорупційного бюро України із заявою, внесення відомостей до Єдиний реєстру досудових розслідувань було врегульовано Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 року № 139). Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.
У своїй постанові від 16 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: ...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.
Згідно Рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2019 року № 4-р(II)/2020, а саме п. 5 мотивувальної частини, зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.
Колегія суддів вважає, що заява ОСОБА_5 № 2 від 22.06.2020 за своїм змістом та суттю є висловленням незгоди із процесуальними рішенням прокурора у кримінальному провадженні, зокрема з рішеннями про закриття кримінальних проваджень. Заява не містить обставин, які б свідчили про вчинення прокурором корупційного кримінального правопорушення ст. 2 ст. 3692 КК України. У заяві, окрім посилання на факт впливу прокурором на прийняття постанов про закриття кримінального провадження та суб`єктивних міркувань, відсутні посилання на конкретні обставини, які свідчили б про вчинення кримінальних правопорушень. Заява містить суб`єктивні судження заявника, засновані на його власній оцінці обставин впливу прокурора на прийняття постанов про закриття кримінального провадження.
Істотних порушень вимог Кримінального процесуального кодексу України, які б давали підстави для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.
Згідно з ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу та постановити нову ухвалу.
У зв`язку з цим, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, а відтак вважає постановлене ним рішення законним і обґрунтованим та не вбачає підстав для його скасування.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 331, 216, 307, 336, 395, 405, 407, 418, 422, 532 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20 липня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_5 без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3