Справа № 502/1951/20
УХВАЛА

20 листопада 2020 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області
у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду

клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні,

внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань

за № 0000321 від 22.08.2020 р. відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення,

передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В підготовчому судовому засіданні з розгляду відповідного обвинувального акту прокурором було заявлено клопотання про продовження на 60 днів строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , яке мотивоване тим, що: - обвинувачений може переховуватися з огляду на тяжкість покарання; - незаконно впливати на свідків, які ще не допитані в судовому засіданні; - вчинити інше кримінальне правопорушення. Наведене обґрунтування, на думку прокурора, свідчить про неможливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

Обвинувачений в підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотанням прокурора, зазначивши, що не має наміру впливати на свідків та потерпілого. Крім того, вдома у нього знаходиться матір похилого віку та дружина-інвалід, яким потрібен догляд. Враховуючи викладене просив суд змінити йому запобіжний захід на домашній арешт.

Захисник обвинуваченого висловив аналогічну зі своїм підзахисним позицію.

Заслухавши заявлене прокурором клопотання, думку інших учасників судового провадження, судом встановлено наступне:

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього кодексу.

Як вказав Конституційний Суд України в п. 5 свого рішення від 23 листопада 2017 року у справі № 1-р/2017, визнаючи таким, що не відповідає Конституції України положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України, що передбачало поширення продовження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту чи тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без клопотань учасників кримінального провадження, зокрема прокурора, та без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, - під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).

Отже з урахуванням системного тлумачення положень діючої редакції ч. 3 ст. 315 КПК України з урахуванням положень ст. 331 КПК України та глави 18 КПК України, прокурор вправі під час підготовчого судового засідання звертатись до суду з клопотанням про продовження обраного на стадії досудового розслідування обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а суд зобов`язаний розглянути таке клопотання по суті та ухвалити за наслідками розгляду такого клопотання відповідне рішення з дотриманням вимог ст. 370 КПК України.

В ході розгляду клопотання судом встановлено, що на підставі ухвали слідчого судді до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 22.11.2020 р.

Обґрунтованість висунутої ОСОБА_4 підозри була перевірена слідчим суддею під час розгляду клопотання про обрання до нього відповідного запобіжного заходу.

Відповідно до п-п. «с» п. 1 ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Статтею 177 КПК України передбачено, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. Разом з цим ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке санкцією ч. 2 ст. 121 КК України передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, яке є умисним тяжким насильницьким злочином, внаслідок якого настала смерть потерпілого.

Враховуючи тяжкість та суспільну небезпеку кримінального правопорушення, яке є тяжким злочином проти життя особи, для запобігання ризику, передбаченого ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливості переховуватися від суду з огляду на тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, незважаючи на те, що інші ризики, на які вказує прокурор, нічим не підтверджені, які і наявність у обвинуваченого на утриманні непрацездатних осіб, беручи до уваги те, що судовий розгляд кримінального провадження не може бути завершено до спливу строку дії запобіжного заходу, встановленого раніше за ухвалою слідчого судді, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання прокурора, і в зв`язку з цим про необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 197, 315, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора задовольнити.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, продовжити на 60 днів, а саме до 19.01.2021 року включно.

Ухвала про продовження строків тримання під вартою припиняє свою дію після 19.01.2021 року.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому та направити до відповідної установи місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1