Cправа № 700/844/20
Провадження № 1-кп/700/132/20
"16" листопада 2020 р. Лисянський районний суд Черкаської області в складі головуючого судді: ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , прокурора: ОСОБА_3 ( в режимі відеоконференції), потерпілої: ОСОБА_4 , представника потерпілого ОСОБА_5 адвоката: ОСОБА_6 , захисника: ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_8 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 1-кп/700/132/20 відносно:
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Кам`яний брід, Лисянського району, Черкаської області, зареєстрований в АДРЕСА_1 , громадянин України, освіта середня, не працює, раніше не судимий,
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,
Під час підготовчого судового засідання з`ясовано, що відсутні перешкоди призначення судового розгляду, оскільки угоди у кримінальному провадженні на досудовому розслідуванні не укладались.
Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п. 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, немає.
Обвинувальний акт затверджений прокурором і відповідає вимогам ст. 291 КПК України.
Підстави для повернення обвинувального акта відсутні.
В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.
Потерпіла та представник потерпілого не заперечують проти призначення судового розгляду.
Захисник обвинуваченого заперечував проти призначення судового розгляду, вказуючи, що між прокурором та обвинуваченим, за згоди потерпілих може бути укладена угода про визнання винуватості.
Кримінальне провадження підсудне Лисянському районному суду Черкаської області згідно правил підсудності, передбачених ст. 32 та 33 КПК України.
За таких обставин суд, вислухавши думку учасників підготовчого провадження щодо можливості призначення судового розгляду, враховуючи, що відсутні підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини 3 ст. 314 КПК України, вважає за необхідне призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, що надійшов до суду.
Підстав для здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні та колегіально судом у складі трьох професійних суддів немає.
Визначено склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.
Прокурором подано до суду письмове клопотання про продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на шістдесят діб, оскільки ризики, які існували на момент його обрання, у вигляді тримання під вартою не змінилися та продовжують існувати, а саме: обвинувачений може переховуватись від суду враховуючи тяжкість злочину, продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати встановленню істини та впливати на свідків і потерпілих.
Обвинувачений та його захисник заперечували щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати запобіжний захід, у вигляді нічного домашнього арешту вказуючи на те, що прокурором не доведено наявність ризиків, визначених законом для обрання найсуворішого запобіжного заходу, жодних перешкод для слідства обвинувачений не вчиняв, активно сприяв розкриттю злочину, вину визнає, повністю відшкодував збитки, запобіжний захід обирався підозрюваному, а він вже є обвинуваченим, а тому чинний КПК України не передбачає продовження запобіжного заходу.
Потерпіла та її представник щодо обрання запобіжного заходу покладається на розсуд суду, але теж вказує на незаконність клопотання прокурора в світлі рішення Конституційного Суду № 1-р/2017 від 23.11.2017.
Заслухавши доводи та обґрунтування учасників судового розгляду, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 15 жовтня 2020 року відносно ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном на 41 день, тобто до 26.11.2020, включно, взято його під варту негайно в залі суду.
Обираючи винятковий запобіжний захід, суд вказав на наявність ризиків, передбачених п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, оскільки він усвідомлює тяжкість покарання, у разі доведення вини у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні; незаконно впливати у даному кримінальному провадженні на потерпілих та свідків; іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню та обставин, зазначених в ст.178 КПК України, даних про особу підозрюваного, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання, одружений, має на утриманні малолітню дитину, сталі соціальні зв`язки, за місцем проживання характеризується позитивно, визнає свою вину і розкаюється у здійсненому, та обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого проти безпеки руху та експлуатації транспорту, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, а також зважаючи на обставини вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Вирішуючи питання щодо доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 судом встановлено, що з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та до моменту вирішення клопотання прокурора про його продовження не змінилися обставини, які були підставою для обрання запобіжного заходу, що дає суду підстави вважати, що будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України в судовому засіданні не встановлено.
Відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини, з урахуванням конкретних обставин справи, характеру та обставин вчинення інкримінованих обвинуваченому діянь, як вони сформульовані у обвинуваченні, враховуючи особу обвинуваченого, суд вважає, що інші альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого.
Конституційний суд України у рішенні № 1-р/2017 від 23.11.2017у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України вказав на неконституційність положень закону щодо можливості суду при проведенні підготовчого судового засідання продовжити термін дії запобіжного заходу (домашнього арешту та тримання під вартою) за відсутності клопотань сторін.
В даному випадку, як стороною обвинувачення так і стороною захисту заявлені відповідні клопотання про продовження строку тримання під вартою та про обрання запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.
З огляду на викладене, клопотання прокурора підлягає до задоволення, а у клопотанні сторони захисту про зміну запобіжного заходу необхідно відмовити.
Захисником заявлено скарги на дії та бездіяльність слідчого, які розглянуті в судовому засіданні та ухвалою суду з занесенням до протоколу судового засідання залишені без розгляду, як передчасні.
Скарга щодо не внесення до обвинувального акту даних, що пом`якшують покарання, зокрема вчинення злочину внаслідок збігу тяжких обставин, активне сприяння розкриттю злочину, не може бути задоволена, оскільки її подання не передбачено ч. 3 ст. 303 КПК України, згідно з якою під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, передбачені пунктами 5 та 6 частини першої цієї статті.
Вказані пункти визначають, що можуть бути оскаржені рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою, рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом.
Всі питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду, передбачені ст. 315 КПК України, вирішені.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.
Згідно ч.1 ст.314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.
Відповідно до ч.2 ст.314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, а щодо неповнолітнього обвинуваченого віком від 14 до 18 років така доповідь складається незалежно від тяжкості вчиненого злочину.
На підставі викладеного, керуючись, ст. ст. 314- 316 КПК України,
Підготовче провадження закінчити.
Призначити судовий розгляд кримінального провадження суддею одноособово у відкритому судовому засіданні Лисянського районного суду Черкаської області у залі судових засідань на 18 листопада 2020 року о 12 годині 30 хвилин.
Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб, тобто до 14 січня 2021 року включно.
Доручити Лисянському районному відділу філії ДУ «Центр пробації» Центрального міжрегіонального управління з питань виконання покарань та пробації Міністраства юстиції України скласти досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_8 .
Строк складання досудової доповіді встановити протягом двадцяти календарних днів, з дня отримання ухвали органом пробації.
Міра запобіжного заходу не обиралась.
Викликати в судове засідання: прокурора, уповноваженого на участь у справі, обвинуваченого, потерпілу, свідків.
Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом семи діб з дня її проголошення.
У задоволенні решти вимог клопотань та скарг захисника відмовити.
Копію ухвали вручити (надіслати) учасникам кримінального провадження.

Суддя ОСОБА_1