Справа № 522/8760/20
Провадження по справі № 1-кп/522/1657/20
УХВАЛА
про призначення судового розгляду, обрання запобіжного заходу, арешт майна та повернення застави

09 липня 2020 року колегія суддів Приморського районного суду м. Одеси в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі - ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Одеси обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0002403 від 05.05.2020 року, відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Зугдіді Республіки Грузія, громадянина України, грузина, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Одеса, громадянина України, грузина, не працюючого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимого,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець Республіки Грузія, громадянин України, грузина, не працюючого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_4 , друга адреса місця проживання: АДРЕСА_5 , раніше не судимого,
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець м. Одеса, громадянина України, не працюючого, українця, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_6 , друга адреса місця проживання: АДРЕСА_7 , раніше не судимого,
за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст. 185, ч. 5 ст. 186 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_9 ,

представника потерпілих адвоката ОСОБА_10 ,

захисників ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

заставодавця ОСОБА_13 , -

ВСТАНОВИЛА:

01 червня 2020 року в провадження судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002403 від 05.05.2020року, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 185, ч. 5 ст. 186 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 314 КПК України, після отримання обвинувального акту не пізніше п`яти днів з дня його надходження, суддя призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Згідно ч. 2 ст. 314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні просив суд призначити обвинувальний акт до судового розгляду та заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , оскільки є ризики, передбачені у п.п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 покладається те, обвинувачені можуть переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому кримінальному провадженні, вчинити нові злочини, а також враховуючи, що зазначені кримінальні правопорушення були вчиненні із застосуванням насильства до потерпілих, просив не визначати розмір застави як альтернативний запобіжний захід. Окрім цього, прокурор заявив клопотання про накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , оскільки наявне в обвинувачених майно при призначенні покарання за вироком суду може підлягати конфіскації.
Представник потерпілого ОСОБА_14 адвокат ОСОБА_10 питання щодо застосування до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишив на розсуд суду, не заперечував щодо зміни запобіжного заходу на більш м`який. Щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду підтримав думку прокурора та просив призначити.

Представник потерпілих ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 адвоката ОСОБА_21 в судове засідання не з`явився, згідно поданого через канцелярію суду клопотання, просив проводити підготовче судове засідання за його відсутності, окрім цього вказав, що потерпілим ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 завдана вказаними кримінальними правопорушеннями шкода відшкодована обвинуваченими в повному обсязі, потерпілі відмовляються від заявлених позовних заяв, не заперечують проти зміни обвинуваченим запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, а також потерпілі не заперечують проти задоволення клопотання сторони захисту щодо повернення обвинуваченим застави, а також щодо скасування арешту з майна.

У судовому засіданні обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та їх захисник адвокат ОСОБА_22 заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим, оскільки ризики, вказані в клопотанні прокурора, не доведені, згідно відомостей наданих представником потерпілого адвокатом ОСОБА_21 , всім потерпілим були повністю відшкодовані усі збитки, від заявлених позовів потерпілі відмовились, просили змінити обвинуваченим запобіжний захід на домашній арешт у нічний час. У зв`язку з цим, адвокат ОСОБА_22 в судовому засіданні просив змінити обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час за місцем постійного проживання. З приводу призначення обвинувального акту до судового розгляду не заперечували.

Окрім цього, адвокатом ОСОБА_22 заявлено клопотання щодо повернення внесеної суми застави, внесеної за підозрюваних ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на стадії досудового розслідування по 168 160 гривень, за кожного окремо на розрахунковий рахунок ТУ ДСА в Одеській області, оскільки під час досудового слідства спочатку був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, проте пізніше органом досудового слідства була здійснена перекваліфікація підозри ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , після чого слідчими суддями були розглянуті нові клопотання органу досудового розслідування про обрання відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави та при вирішенні вказаних клопотань застава за попередніми ухвалами про обрання відносно вказаних осіб запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, повернута заставодавцям не була.
Адвокат ОСОБА_22 , який діє в інтересах ОСОБА_23 , заявив клопотання про скасування арешту з автомобіля марки «Lexus RX 330», номерний знак НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_8 та його захисник адвокат ОСОБА_11 заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинувачених, оскільки ризики, вказані в клопотанні прокурора, не доведені, згідно відомостей наданих представником потерпілого адвокатом ОСОБА_21 , всім потерпілим були повністю відшкодовані усі збитки, від заявлених позовів потерпілі відмовились, просили змінити обвинуваченим запобіжний захід на домашній арешт у нічний час. У зв`язку з цим, адвокат ОСОБА_11 просила в судовому засіданні просив змінити обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час за місцем постійного проживання. З приводу призначення обвинувального акту до судового розгляду не заперечували. Клопотання, заявлені адвокатом ОСОБА_22 залишили на розсуд суду.

Окрім цього, адвокатом ОСОБА_11 подано та заявлено в судовому засіданні клопотання щодо повернення внесеної суми застави внесеної за підозрюваного ОСОБА_8 на стадії досудового розслідування по 168 160 гривень, за кожного окремо на розрахунковий рахунок ТУ ДСА в Одеській області, оскільки під час досудового слідства спочатку був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, проте пізніше була здійснена перекваліфікація підозри ОСОБА_8 після чого слідчим суддею було розглянуте нове клопотання органу досудового розслідування про обрання відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави та при вирішенні вказаного клопотання застава за попередньою ухвалою про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, повернута не була.
Прокурор в судовому засіданні щодо заявленого клопотання адвоката ОСОБА_22 , який діє в інтересах ОСОБА_23 , про скасування арешту майна з автомобіля, оскільки в рамках вказаного кримінального провадження до майна може бути застосована спеціальна конфіскація при винесені вироку. З приводу заявлених адвокатами ОСОБА_22 , ОСОБА_11 клопотань про повернення суми застави не заперечував.
Заслухавши думку учасників судового розгляду, колегія суддів приходить до висновку, що існують достатні підстави для призначення обвинувального акту до судового розгляду, застосування відносно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а також про можливість задоволення клопотання адвокатів ОСОБА_22 , ОСОБА_11 про повернення суми застави заставодавцям, які внесли заставу за обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , можливість задоволення клопотання прокурора про накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно обвинувачених та відмову в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_22 про скасування арешту з автомобіля, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Обвинувальний акт підсудний Приморському районному суду м. Одеси.

Підстав для повернення обвинувального акту прокурору для продовження досудового розслідування у порядку, передбаченому ст.ст. 468-475 КПК України, закриття кримінального провадження у порядку, передбаченому ст. 284 КПК України, немає. Обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування відповідає вимогам КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Щодо застосування до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок вжити заходи до забезпечення прав людини, яка тримається під вартою.

Відповідно до ст. 17 Закону України № 3477-ІУ від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини, а також українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»),

Крім того, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

В свою чергу викладені висновки в рішенні ЄСПЛ у справі «Подвезько проти України», вказують на те, що положення ч.3 статті 5 Конвенції вимагають надання переконливого обґрунтування органами влади будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки коротким він є. Аргументи «за» і «проти» звільнення (з-під варти), включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), але мають підтверджуватися фактичними даними. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою.

Разом із тим, за п.196 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», Суд наголосив на тому, що для того, щоб позбавлення свободи можна було вважати не свавільним у розумінні п.1 ст.5 Конвенції, відповідності цього заходу вимогам національного закону недостатньо та застосування такого заходу має також бути необхідним за конкретних обставин.

Викладені позиції Європейського суду у справі «Хайредінов проти України», згідно яких існує презумпція на користь звільнення. Вимоги п.3 ст.5 Конвенції не надають судам вибір між притягненням обвинуваченого до відповідальності в розумний строк і тимчасовим його звільненням під час провадження. До засудження обвинувачений має вважатися невинним і мета цього положення, по суті, вимагає його тимчасового звільнення з-під варти, як тільки його подальше тримання від вартою перестає бути обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що необхідно застосувати запобіжний захід до обвинувачених ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю та покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, так як це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, що у сукупності дає достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії особливо тяжких, найтяжчий з яких карається позбавленням волі до 13 років з конфіскацією майна, проте обвинувачений повністю визнає свою вину у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, є особою раніше не судимою, є громадянином України, має постійне місце проживання, що свідчить про наявність в останнього міцних соціальних зв`язків.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочинів, які відносяться до категорії особливо тяжких, найтяжчий з яких карається позбавленням волі до 13 років з конфіскацією майна, з конфіскацією майна, проте обвинувачений повністю визнає свою вину у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, є особою раніше не судимою, є громадянином України, має постійне місце проживання, що свідчить про наявність в останнього міцних соціальних зв`язків.

Обвинувачений ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочинів, які відносяться до категорії особливо тяжких, найтяжчий з яких карається позбавленням волі до 13 років з конфіскацією майна, з конфіскацією майна, проте обвинувачений повністю визнає свою вину у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, є особою раніше не судимою, є громадянином України, має постійне місце проживання, що свідчить про наявність в останнього міцних соціальних зв`язків.

Обвинувачений ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні злочинів, які відносяться до категорії особливо тяжких, найтяжчий з яких карається позбавленням волі до 13 років з конфіскацією майна, з конфіскацією майна, проте обвинувачений повністю визнає свою вину у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, є особою раніше не судимою, є громадянином України, має постійне місце проживання, що свідчить про наявність в останнього міцних соціальних зв`язків.

З дослідженого колегією суддів клопотання адвоката ОСОБА_21 , який діє в інтересах потерпілих ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , встановлено наступне.

Потерпілим ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 була повністю добровільно відшкодована завдана вказаними кримінальними правопорушеннями шкода, у зв`язку з цим, потерпілі відмовились від заявлених ними цивільних позовів.

Окрім цього, згідно клопотання адвоката ОСОБА_21 вбачається, що потерпілі не заперечують проти зміни обвинуваченим запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час за адресою фактичного місця проживання, а також не заперечували проти задоволення клопотань сторони захисту щодо повернення суми застави заставодавцям, які внесли заставу за обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та скасування арешту з автомобілю накладеного в рамках вказаного кримінального провадження.

Враховуючи це, ризик впливу на потерпілого, свідків, колегія суддів до уваги не бере, оскільки під час судового розгляду обвинувачені повністю визнали свою вину в інкримінованих кримінальних правопорушеннях, повністю відшкодували завдану цими кримінальними правопорушеннями шкоду.

Ризик вчинення нових злочинів колегія суддів також не враховує, оскільки прокурором не надано жодних документів, які б свідчили про те, що обвинувачені раніше судимі.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу суд враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченими злочинів, тяжкість покарання, що загрожує їм у разі визнання їх винуватими, вік та стан здоров`я.

При цьому, метою застосування запобіжного заходу, є запобігання спробам переховуватися від суду.

При вирішення питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурор зобов`язаний зазначити обставини, які б свідчили про те, що заявлені ним ризики, обираючи запобіжний захід, мають місце.

Так, сама лише тяжкість інкримінованого злочину, не є підставою для застосування до особи найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що зважаючи на наявність ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, а саме, з метою запобігання ризику переховування від суду, а також забезпечення належної поведінки та виконання покладених процесуальних обов`язків, враховуючи що обвинувачені притягуються судом за вчинення кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії особливо тяжких, у вказаному кримінальному провадженні багато епізодів, а докази ще судом не досліджувались, тому обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю, оскільки на думку колегії суддів саме такий запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та належне виконання ними процесуальних обов`язків.

Щодо клопотання адвоката ОСОБА_22 про повернення застави заставодавцям, внесеної за підозрюваних ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , колегія суддів приходить до наступних висновків.
Як встановлено в судовому засіданні, 20.01.2020 року відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , слідчим суддею Київського районного суду м.Одеси було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно із визначенням розміру застави в максимальному розмірі, тобто 168 160 гривень, що окрім наявних ризиків, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , станом на момент розгляду клопотань слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрювались у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 185, ч.2 ст 186 КК України, найтяжчий з яких відноситься до категорії тяжкого злочину.

Відповідно до цієї ухвали, ОСОБА_26 , згідно до ч.2 ст. 182 КПК України 21.01.2020 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 внесено заставу у розмірі 168 160 грн.

Грошові кошти в якості застави внесені на розрахунковий рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області № UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, що підтверджується квитанцією АТ КБ «Приватбанк» № 0.0..1 від 21.01.2020 року.

Гр. ОСОБА_27 , згідно до ч.2 ст. 182 КПК України, 21.01.2020 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 внесено заставу у розмірі 168 160 грн.

Грошові кошти в якості застави внесені на розрахунковий рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області № UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, що підтверджується квитанцією АТ КБ «Приватбанк» № 0.0..1 від 21.01.2020 року.

ОСОБА_28 , згідно до ч.2 ст. 182 КПК України, 21.01.2020 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 внесено заставу у розмірі 168 160 грн.

Грошові кошти в якості застави внесені на розрахунковий рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області № UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, що підтверджується квитанцією АБО «Ощадбанк» № 1 від 22.01.2020 року.

Пізніше, після внесення за підозрюваних ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , застави у розмірі 168 160 гривень, за кожного окремо, досудовим слідством 06.05.2020 року було змінено підозру, та перекваліфіковано підозру ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , на ч.5 ст. 185, ч.5 ст. 185 КК України, що відносяться до категорії особливо тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України (в редакції від 06.12.2016 року), розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,згідно нового повідомлення про підозру, підозрювались у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст. 185, ч.5 ст. 186, КК України, тобто з тяжкого злочину, дії ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 перекваліфіковані на особливо тяжкі злочини, найтяжчий з яких виразився у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчиненого за попередньою змовою групою осіб та організованою групою.

З цих підстав, ухвалами слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 08.05.2020 року було задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_29 про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваних ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 з тримання під вартою із визначенням розміру застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Проте, питання щодо повернення внесеної суми застави заставодавцям, слідчим суддею вирішено не було.

З вказаних підстав, зважаючи нате, що ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, колегія суддів приходить до висновку про можливість задоволення клопотання адвоката ОСОБА_22 щодо повернення внесеної застави за підозрюваних ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 заставодавцям ОСОБА_27 ,, ОСОБА_28 , ОСОБА_26 .
Порядком внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2012 № 15 (у редакції Постанови КМУ від 18.01.2012 № 27) передбачений порядок їх повернення, зокрема: кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінально-процесуальним кодексом України.

Застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку.

Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець подає до органу Казначейства, в якому відкрито депозитний рахунок суду, на який було внесено заставу, такі документи: заява особи чи заставодавця, в якій обов`язково зазначаються реквізити банківського рахунка, на який зараховуватимуться кошти, що підлягають поверненню, а у разі відсутності банківського рахунка - відомості про банк чи підприємство поштового зв`язку; засвідчена судом копія постанови (ухвали) судді чи суду, вироку суду, в якому міститься рішення про повернення застави; копія платіжного або іншого документа, що підтверджує факт внесення коштів як застави.

Повернення коштів, внесених як застава, здійснюється протягом п`яти робочих днів з дня надходження зазначених документів до органу Казначейства (пункти 7-8).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про можливість задоволення клопотання адвоката ОСОБА_22 про повернення застави заставодавцям ОСОБА_27 ,, ОСОБА_28 , ОСОБА_26 в повному обсязі.

Щодо клопотання адвоката ОСОБА_11 про повернення застави заставодавцю, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Як встановлено в судовому засіданні, 20.01.2020 року відносно ОСОБА_8 слідчим суддею Київського районного суду м.Одеси було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно із визначенням розміру застави в максимальному розмірі, тобто 168 160 гривень, та цьому слугував той факт, що окрім наявних ризиків, ОСОБА_8 станом на момент розгляду) клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрювався за вчинення злочинів, передбачених ч.2 ст. 185, ч.2 ст 186 КК України, найтяжчий з яких відноситься до категорії тяжкого злочину.

ОСОБА_30 , згідно до ч.2 ст. 182 КПК України, 21.01.2020 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 внесено заставу у розмірі 168 160 грн.

Грошові кошти в якості застави внесені на розрахунковий рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області № UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, що підтверджується квитанцією АТ КБ «ПриватБанк» № 0.5.1 від 22.01.2020 року.

Пізніше, після внесення підозрюваним ОСОБА_8 застави у розмірі 168 160 гривень, досудовим слідством 06.05.2020 року було змінено підозру, та перекваліфіковано на ч.5 ст. 185, ч.5 ст. 185 КК України, що відносяться до категорії особливо тяжких злочинів

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України (в редакції від 06.12.2016 року), розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_8 , згідно нового повідомлення про підозру, обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст. 185, ч.5 ст. 186, КК України,

тобто з тяжкого злочину, дії ОСОБА_8 перекваліфіковані на особливо тяжкі злочини, найтяжчий з яких виразився у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчиненого за попередньою змовою групою осіб та організованою групою.

З цих підстав, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 08.05.2020 року було задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_29 про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_8 з тримання під вартою із визначенням

розміру застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Проте, питання щодо повернення внесеної суми застави заставодавцю, слідчим суддею вирішено не було.

З вказаних підстав, зважаючи нате, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, колегія суддів приходить до висновку про можливість задоволення клопотання адвоката ОСОБА_11 щодо повернення внесеної застави за підозрюваного ОСОБА_8 заставодавцю.

Порядком внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2012 № 15 (у редакції Постанови КМУ від 18.01.2012 № 27) передбачений порядок їх повернення, зокрема: кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінально-процесуальним кодексом України.

Застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку.

Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець подає до органу Казначейства, в якому відкрито депозитний рахунок суду, на який було внесено заставу, такі документи: заява особи чи заставодавця, в якій обов`язково зазначаються реквізити банківського рахунка, на який зараховуватимуться кошти, що підлягають поверненню, а у разі відсутності банківського рахунка - відомості про банк чи підприємство поштового зв`язку; засвідчена судом копія постанови (ухвали) судді чи суду, вироку суду, в якому міститься рішення про повернення застави; копія платіжного або іншого документа, що підтверджує факт внесення коштів як застави.

Повернення коштів, внесених як застава, здійснюється протягом п`яти робочих днів з дня надходження зазначених документів до органу Казначейства (пункти 7-8).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про можливість задоволення клопотання адвоката ОСОБА_11 про повернення застави заставодавцю ОСОБА_31 .

Щодо клопотання прокурора про арешт майна, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову. стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження. Слідчий, чи прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладене арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

Відповідно до ч.5 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Положення ч.5 ст.186 КК України передбачають покарання у вигляді позбавлення волі строком до 13 років з конфіскацією майна.

Колегією суддів встановлено, що ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.185, ч.5 ст.186 КК України, найтяжчий з яких передбачає покарання у вигляді позбавлення волі до 13 років з конфіскацією майна.

Усе майно, яке належить обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 може бути використане для забезпечення виконання конфіскації майна та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку про можливість задоволення клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю прокуратури Одеської області ОСОБА_9 про накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Щодо клопотання адвоката ОСОБА_22 , діючого в інтересах ОСОБА_23 , про скасування арешту з автомобіля марки «Lexus RX 330», колегія суддів прийшла до наступних висновків.
Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

28.01.2020 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси по справі №947/972/20, провадженню №1-кс/947/742/20, задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_29 , та накладено арешт на автомобіль Lexus RX330, номерний знак НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_3 , якій належить ОСОБА_23 , під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002403 від 05.05.2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.185 ч.5 та ст.186 ч.5 КК України.

З наданих адвокатом ОСОБА_22 доводів, встановлено, що постановляючи ухвалу про арешт майна слідчий суддя не встановив особу, яка є власником майна, чим порушив баланс між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Крім того, з огляду на норми статей 96-1 та 96-2 КК спеціальна конфіскація може бути застосована до майна засудженого чи в передбачених КК випадках - до майна іншої особи, яке використовувалося як знаряддя вчинення злочину, лише у випадках, якщо власник знав про їх незаконне використання (постанові ККС ВС від 9 квітня 2020 року у справі № 676/2199/19).

Станом на теперішній час колегією суддів докази в рамках вказаного обвинувального акту ще не досліджувались, а тому в суду немає відомостей про те, чи міг власник вказаного автомобілю знати про використання вказаного автомобілю для вчинення злочину чи не міг.

Крім того, в ухвалі слідчого судді обґрунтовано встановлено, що майно, на яке накладений арешт, а саме автомобіль марки Lexus RX330, номерний знак НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_23 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , особистий № НОМЕР_4 , ел. картка: НОМЕР_5 , виданий:08.11.2013, адреса: Зугдіді, Анаклія), є предметом злочину та речовим доказом у кримінальному провадженні №0002403 від 05.05.2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.185 ч.5 та ст.186 ч.5 КК України, так як відповідає критеріям, визначеним в ст.98 КПК України, у зв`язку з чим, арешт, накладений на автомобіль, прийнято у відповідності до норм КПК України, а тому підстави для скасування арешту майна на даному етапі судового розгляду вісдутні.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду обвинувального акту обставини, суд приходить до висновку про призначення обвинувального акту до судового розгляду, а також про необхідність застосування відносно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а також про можливість задоволення клопотання адвокатів ОСОБА_22 , ОСОБА_11 про повернення суми застави обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , можливість задоволення клопотання прокурора про накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно обвинувачених та відмову в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_22 про скасування арешту з автомобіля

Керуючись ст. ст. 132, 170-176, 177-178, 181, 182, 314-316, 291, 376 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Обвинувальний акт відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186 КК України, призначити до судового розгляду на 16.07.2020 року о 10 год. 00 хв. у відкритому судовому засіданні в приміщенні Приморського районного суду м. Одеси у залі судових засідань № 131, за участю прокурора, потерпілих, захисників та обвинувачених.

В задоволенні клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю прокуратури Одеської області ОСОБА_9 про обрання обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Обраний на стадії досудового слідства запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави скасувати, звільнивши обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді у вигляді цілодобового домашнього арешту, за адресою постійного місця проживання, а саме: АДРЕСА_2 , на 60 днів, тобто до 06.09.2020 року включно, із застосуванням електронного засобу контролю.
Покласти на обвинуваченого строком на 60 днів обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не залишати цілодобово місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватись від спілкування із свідками, потерпілими у вказаному кримінальному провадженні;

5) носити електронний засіб контролю.

Обраний на стадії досудового слідства запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави скасувати, звільнивши обвинуваченого ОСОБА_6 з-під варти в залі суду.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді у вигляді цілодобового домашнього арешту, за адресою постійного місця проживання, а саме: АДРЕСА_3 , на 60 днів, тобто до 06.09.2020 року включно, із застосуванням електронного засобу контролю.
Покласти на обвинуваченого строком на 60 днів обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не залишати цілодобово місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_3 , без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватись від спілкування із свідками, потерпілими у вказаному кримінальному провадженні;

5) носити електронний засіб контролю.

Обраний на стадії досудового слідства запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави скасувати, звільнивши обвинуваченого ОСОБА_7 з-під варти в залі суду.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді у вигляді цілодобового домашнього арешту, за адресою постійного місця проживання, а саме: АДРЕСА_5 , на 60 днів, тобто до 06.09.2020 року включно, із застосуванням електронного засобу контролю.
Покласти на обвинуваченого строком на 60 днів обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не залишати цілодобово місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_5 , без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватись від спілкування із свідками, потерпілими у вказаному кримінальному провадженні;

5) носити електронний засіб контролю.

Обраний на стадії досудового слідства запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави скасувати, звільнивши обвинуваченого ОСОБА_8 з-під варти в залі суду.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запобіжний захід у вигляді у вигляді цілодобового домашнього арешту, за адресою постійного місця проживання, а саме: АДРЕСА_7 (приватний будинок), на 60 днів, тобто до 06.09.2020 року включно, із застосуванням електронного засобу контролю.
Покласти на обвинуваченого строком на 60 днів обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не залишати цілодобово місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_7 (приватний будинок), без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватись від спілкування із свідками, потерпілими у вказаному кримінальному провадженні;

5) носити електронний засіб контролю.

Клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю прокуратури Одеської області ОСОБА_9 про накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно обвинувачених задовольнити.

Накласти арешт на все рухоме та нерухоме майно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_6 , виданого 11.10.2012 року Стаханівським МВ УДМС України в Луганській області.

Накласти арешт на все рухоме та нерухоме майно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_7 , виданого Хаджибеївським РВ УДМС України в Одеській області.

Накласти арешт на все рухоме та нерухоме майно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт серії НОМЕР_8 , виданого Портофранківським ВМ Приморського РВ м.Одеси.

Накласти арешт на все рухоме та нерухоме майно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт серії НОМЕР_9 , виданого Приморським РВ УМВС України в Одеській області.

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_22 , діючого в інтересах власника майна ОСОБА_23 , про скасування арешту з автомобілю марки «Lexus RX 330», номерний знак НОМЕР_1 , накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 28.01.2020 року відмовити з підстав, вказаних в мотивувальній частині ухвали колегії суддів.

Клопотання адвоката ОСОБА_11 , діючої в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 , а також в інтересах заставодавця ОСОБА_32 про повернення застави задовольнити.

Зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області повернути заставодавцю - суму внесеної застави у розмірі 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень, квитанція АТ КБ «ПриватБанк» № 0.5 1 від 21.01.2020 року, яка була внесена ОСОБА_33 на рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області /ТУ ДСА України в Одеській області/, призначення платежу - застава за підозрюваного ОСОБА_8 .

Клопотання адвоката ОСОБА_22 , діючого в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 , про повернення застави задовольнити.

Зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області повернути заставодавцю - суму внесеної застави у розмірі 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень, квитанція АТ КБ «ПриватБанк» № 0.0..1 від 21.01.2020 року, яка була внесена ОСОБА_27 на рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області /ТУ ДСА України в Одеській області/, UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) 26302945, призначення платежу - застава за підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання адвоката ОСОБА_22 , діючого в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , про повернення застави задовольнити.

Зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області повернути заставодавцю - суму внесеної застави у розмірі 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень, квитанція АБО «Ощадбанк» № 1 від 21.01.2020 року, яка була внесена ОСОБА_28 на рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області /ТУ ДСА України в Одеській області/, UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) 26302945, призначення платежу - застава за підозрюваного ОСОБА_6 .

Клопотання адвоката ОСОБА_22 , діючого в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 , про повернення застави задовольнити.

Зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області повернути заставодавцю - суму внесеної застави у розмірі 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень, квитанція АТ КБ «ПриватБанк» № 0.0..1 від 21.01.2020 року, яка була внесена ОСОБА_26 на рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області /ТУ ДСА України в Одеській області/, UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) 26302945, призначення платежу - застава за підозрюваного ОСОБА_7 .

Строк дії запобіжного заходу становить 60 днів і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто з 09.07.2020 року.

Виконання ухвали про застосування запобіжного заходу відносно обвинувачених у вигляді домашнього арешту покласти на прокурора відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_9 .

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3

09.07.2020