Справа №359/9245/20
Провадження №1-кс/359/2256/2020
УХВАЛА

20 листопада 2020 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , вирішуючи питання про прийняття до розгляду клопотання ОСОБА_2 , діючої в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту земельної ділянки у кримінальній справі №27-913, порушеній за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України,

встановив:

В листопаді 2020 року ОСОБА_2 , діючи в інтересах ОСОБА_3 , звернулась з вказаним клопотанням та просить скасувати арешт земельної ділянки з кадастровим номером :05:007:0118, розташованої в с. Вороньків Бориспіль-ського району, вжитий на підставі постанови старшого слідчого в особливо важливих справах СУ ГУ МВС України у Київській області від 11 вересня 2006 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Згідно з ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування та скасування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подаються до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в абз.3 п.1 постанови №5 від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту у порядку, передбаченому ст.174 КПК України, також до суду, що наклав арешт.

Встановлено, що арешт земельної ділянки накладений не Бориспільським міськ-районним судом, а слідчим в особливо важливих справах СУ ГУ МВС України у Київській області. Правонаступником прав та обов`язків вказаного органу досудового розслідування є СУ ГУ НП України у Київській області, що розташовується в м. Києві по вул. Дегтярівська, 15-а. Цей орган досудового розслідування знаходиться у межах територіальної підсудності Шевченківського районного суду м. Києва.

Аналіз цих обставин свідчить про те, що подане клопотання підлягає розгляду виключно слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва, а не Бориспільського міськрайонного суду. Розташування арештованої земельної ділянки не має жодного юридичного значення при визначенні підсудності клопотання.

З огляду на це слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту земельної ділянки належить повернути ОСОБА_2 та її довірителю ОСОБА_3 для подачі до належного суду.

Керуючись ч.2 ст.369, ст.372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_2 , діючої в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту земельної ділянки повернути.

Роз`яснити ОСОБА_2 та її довірителю ОСОБА_3 , що вони мають право звернутися з вказаним клопотанням виключно до Шевченківського районного суду м. Києва.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня отримання копії судового рішення.

Суддя
Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1