Провадження № 1-кс/643/4240/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2020 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання старшого інспектора СД Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001105 від 02.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З представлених суду матеріалів вбачається, що сектором дізнання Московського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001105 від 02.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

02.10.2020 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Іскринська, 42, у ОСОБА_3 було виявлено та вилучено полімерний пакет обмотаний липкою стрічкою чорного кольору, з невідомою речовиною та фіскальний чек №0.0..1 від 01.10.2020.

02.10.2020 інспектор СД звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому посилаючись на те, що вилучене майно буде використовуватись у якості речових доказів і з метою збереження речових доказів та позбавлення можливості їх знищення, просив накласти арешт на майно.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Посилаючись на те, що вилучене майно підтверджує наявність ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, слідчий просить накласти на них арешт.

При цьому, клопотання невмотивовано та необґрунтовано, а саме не вказано, в чому саме стосовно вилученого фіскального чеку №0.0..1 від 01.10.2020 існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що вказане є доказом вказаного кримінального правопорушення, правова кваліфікація якого за ч.1 ст.309 КК України, тобто незаконне придбання та зберігання наркотичних засобів без мети збуту, при цьому, навіть не зазначено яка установа видала цей чек.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, встановив наступне.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, крім іншого, є доказом злочину.

Відповідно п.1 ч.2 ст.171 КПК України в клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна - повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що клопотання слідчого погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , в той час як матеріали клопотання взагалі не містять Витяг з ЄРДР, що позбавляє суд можливості впевнитися про повноваження процесуального керівника у цьому кримінальному провадженні.

Також, слідчий суддя зазначає, що протокол огляду місця події, в ході якого у ОСОБА_3 було виявлено та вилучено полімерний пакет з невідомою речовиною, складено 02.10.2020. Згідно штампу поштового відправлення, яким вказане клопотання було направлено до Московського районного суду м. Харкова, дата відправлення 04.10.2020, тобто дізнавачем порушені строки для звернення з клопотанням до слідчого судді. Клопотання про поновлення строків матеріали клопотання про арешт майна не містить.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна тощо.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна.

У відповідності до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання має бути повернуто прокурору, оскільки клопотання необґрунтоване та невмотивоване, що не дозволяє суду виконати вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України та розглянути клопотання.

За таких обставин слідчий суддя повертає клопотання прокурору для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 171-173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого інспектора СД Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001105 від 02.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України повернути прокурору Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 .

Встановити строк для усунення недоліків 72 години.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1