Справа № 550/1221/20
Провадження №1-кс/550/356/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 грудня 2020 року смт. Чутове

Слідчий суддя Чутівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000249 від 01.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

У С Т А Н О В И В :
ОСОБА_3 звернувся до суду із зазначеним клопотанням, у якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Чутівського районного суду Полтавської області на автомобіль марки RENAULT Magnum AE42, д.н.з. НОМЕР_1 з напівпричепом марки МАЗ 93971, д.н.з. НОМЕР_2 та повернути на зберігання йому вказаний транспортний засіб.
В судове засідання учасники справи не з`явились, про час та місце розгляду клопотання належним чином були повідомлені, надали суду заяви, в яких просили розглянути дане клопотання без їхньої участі.
Крім того, слідчий надав заяву, у якій зазначив, що не заперечує проти задоволення данного клопотання.
Дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000249 від 01.10.2020 за ч.2 ст. 286 КК України, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч.2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна має тимчасовий характер, і його максимально можлива тривалість обмежена часовими рамками досудового розслідування та/або судового розгляду до прийняття процесуального рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Зі змісту частини третьої статті 174 КПК України у разі закриття кримінального провадження на стадії досудового розслідування одночасно з винесенням відповідної постанови прокурор зобов`язаний скасувати арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
Цією ж статтею власнику або іншому володільцю майна, які не були присутні при розгляді питання про його арешт, гарантовано право ініціювати скасування відповідного заходу перед слідчим суддею або судом (у разі здійснення судового розгляду справи по суті), якщо в подальшому у застосуванні арешту відпала потреба або його було накладено необґрунтовано. Обмежень щодо стадії процесу, на якій може бути заявлено відповідне клопотання, норми кримінального процесуального закону не містять.
Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації (частина 3 статті 174 КПК України ).
Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частинна 4 статті 174 КПК України ).
Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.
На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України ), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, то для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.
Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 30.06.2020 року по справі №727/2878/19.
Як встановлено слідчим суддею, ухвалою слідчого судді Чутівського районного суду Полтавської області від 07.10.2020 по справі №550/1221/20 (провадження №1-кс/550/320/20) в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 01.10.2020 за ч.2 ст. 286 КК України, накладено арешт на тимчасово вилучений транспортний засіб, а саме автомобіль марки RENAULT Magnum AE42, д.н.з. НОМЕР_1 з напівпричепом марки МАЗ 93971, д.н.з. НОМЕР_2 шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження цим майном, та які знаходяться на зберіганні у Чутівському ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області за адресою смт. Чутове Полтавської області, вул. Полтавський Шлях, 23а до завершення проведення відповідних експертиз.
Постановою старшого слідчого СВ Чутівського ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 від 30.11.2020 року закрито кримінальне провадження № 0000249 від 01.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, у зв`язку із відсутністю в діянні ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення, на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України.
Як було зазначено, згідно положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
В клопотанні про скасування арешту майна ОСОБА_3 зазначив, що автомобіль «RENAULT Magnum АЕ42», реєстраційний номер НОМЕР_3 , з напівпричепом «МАЗ 93971» реєстраційний номер НОМЕР_4 належить ОСОБА_3 на підставі довіреності, виданої 05.02.2016 року приватним нотаріусом ОСОБА_6 .
Але заявником не надано, а в матеріалах клопотання відсутня вищевказана довіреність, видана 05.02.2016 року приватним нотаріусом ОСОБА_6 .
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 автомобіль марки RENAULT Magnum AE42, д.н.з. НОМЕР_1 належить ОСОБА_7 , жителю АДРЕСА_1 .
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_6 напівпричіп марки МАЗ 93971, д.н.з. НОМЕР_2 , належить ТОВ «КВАНТ», юридична адреса: м. Суми, вул. Горького, 12, .
Інші докази, з яких вбачалося б, що вищевказаний транспортний засіб належить саме ОСОБА_3 , в матеріалах клопотання відсутні.
За таких обставин, оскільки в матеріалах клопотання відсутні докази, на які посилається ОСОБА_3 , а саме те, що автомобіль «RENAULT Magnum АЕ42», реєстраційний номер НОМЕР_3 , з напівпричепом «МАЗ 93971», реєстраційний номер НОМЕР_4 належить йому на підставі довіреності, виданої 05.02.2016 року приватним нотаріусом ОСОБА_6 , слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна задоволенню не підлягає, оскільки заявником не доведено, що саме він являється власником або володільцем майна.
Але водночас слідчий суддя роз`яснює, що після усунення причин, через які було відмовлено в задоволенні даного клопотання, власник майна має право повторно звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170, 174 КПК України,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000249 від 01.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1