Сторожинецький районний суд Чернівецької області
Справа № 723/3853/18
Провадження № 1-кп/723/157/20
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2020 року Сторожинецький районний суд Чернівецької області

в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

представника потерпілих ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Сторожинець кримінальне провадження №0000406 від 13.05.2018 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.125, ч.2 ст.398 КК України, -

встановив:
В провадженні Сторожинецького районного суду Чернівецької області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.125, ч.2 ст.398 КК України.
В ході судового розгляду в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 заявив клопотання (заяву), підтримане захисником ОСОБА_7 про протиправні дії адвоката ОСОБА_5 , фальшування доказів. Посилається на те, що вказане кримінальне провадження сфальшоване і має замовний характер. Йому стало відомо, що Король і Мігалеску, які вдають з себе потерпілих, в якості захисника був залучений адвокат ОСОБА_5 з метою притягнути його до кримінальної відповідальності за злочин, який він не вчиняв, а насправді саме він є потерпілим. Вказує на те, що ОСОБА_5 раніше обіймав посаду прокурора, має давні дружні відносини з керівником Сторожинецької прокуратури ОСОБА_8 , завдяки чому впливав на хід досудового слідства та на прокурорів, які підтримують державне обвинувачення. У попередній змові та у співучасті з працівниками поліції та прокуратури, у змові з учасниками, які висунули обвинувачення (Король та ОСОБА_9 ) збирали та фальшували докази. З цією метою свідкам ОСОБА_5 складав тексти та намовляв надавати неправдиві свідчення проти підозрюваного. Вважає, що порушуючи ст.ст.3,21,27,28,30 Конституції України, ст.ст.369-2, 383,384,396 КК України та норм Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, адвокат ОСОБА_5 скоїв наступні злочини:
1. Як співучасник у груповій змові з своїми підзахисними (Король та Мігалескул), слідчими та прокурорами сфальшували кримінальне провадження №0000406.

2. Надав свідкові ОСОБА_10 лист, на якому був написаний текст з неправдивими свідченнями проти обвинуваченого ОСОБА_6 і казав, що так треба говорити в судовому засіданні.

3. Коли він, ОСОБА_6 звернувся до прокурора Сторожинецької прокуратури ОСОБА_11 , щоб вона надала матеріали кримінальної справи для ознайомлення, то її відповідь була така, що не може, «ви знаєте, який там адвокат другої сторони», що коли вона прийде в суд, то він її запитає чому вона давала на ознайомлення. Зазначає, що мабуть ОСОБА_12 вчиняв тиск на прокурорів.

4. Постійно в судових засіданнях вводить суд та сторони в оману з приводу обставин справи, що мають істотне значення, надає неправдиву інформацію, наприклад, що Сторожинецька прокуратура в неділю працює.

На підставі викладеного вимагає суд:

- перевірити в судовому засіданні викладені обставини безпосередньої участі адвоката ОСОБА_5 в створенні неправдивих доказів у справі з метою притягнення завідомо невинної особи до кримінальної відповідальності, для чого дослідити докази сторони захисту, що додаються на підтвердження викладених обставин;

- враховуючи його сторонній вплив на свідків та на фальсифікацію справи в цілому, надати відповідну об`єктивну оцінку зазначеним обставинам, в тому числі визнати докази недопустимими;

- відреагувати на зазначені факти шляхом направлення відповідної інформації до КДКА Чернівецької області про вчинення адвокатом ОСОБА_5 порушень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики;

- направити інформацію про зазначені факти злочинних дій адвоката ОСОБА_5 до правоохоронних органів, для подальшого притягнення його до кримінальної відповідальності складу злочину, передбаченого ст.ст.28,372,396 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вважає, що з`ясування обставин щодо дій ОСОБА_5 не можуть бути предметом дослідження в даному кримінальному провадженні.

Потерпіла ОСОБА_4 та представник потерпілих ОСОБА_5 вважають клопотання безпідставним, надуманим, направленим на затягування розгляду справи та уникнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності.

В судовому засіданні при розгляді клопотання судом були досліджені надані до клопотання:

- диск, на якому містяться аудіозаписи розмов, за участю, як зазначає сторона захисту, свідка ОСОБА_10 про надання йому ОСОБА_5 аркушу з показами, які той повинен говорити в суді, а також прокурора ОСОБА_11 щодо відмови в наданні для ознайомлення матеріалів кримінального провадження, зміст якої вказує на можливий вплив на неї ОСОБА_5 ;

- аркуш, на якому міститься текст під назвою «Пояснення свідка ОСОБА_10 »;

- копія листа прокуратури Чернівецької області від 25.02.2020 р., що наданий на інформаційний запит ОСОБА_6 щодо внутрішнього службового розпорядку прокуратури Чернівецької області та місцевих прокуратур;

- копія витягу з ЄРДР у кримінальному провадженні №0000163 від 17.08.2020 р., з якого вбачається, що потерпілим є ОСОБА_6 , правова кваліфікація кримінального правопорушення ч.1 ст.384 КК України, з викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що відповідно до заяви ОСОБА_6 . ОСОБА_5 ввів у оману суд та підмовив свідків надати завідомо неправдиві показання при розгляді кримінального провадження у Сторожинецькому районному суді.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 86 КПК України визначено, що доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

За змістом ст.89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. Сторони кримінального провадження, потерпілий, мають право під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Відповідно до ст.94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Виходячи з наведеного, оцінку обставинам, які підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження та доказам, наданим сторонами кримінального провадження, на предмет їх належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку, в тому числі вирішення питання щодо визнання доказів недопустимими, здійснюється судом при ухваленні судового рішення.

Судом досліджені докази, надані стороною захисту на підтвердження повідомлених ними обставин щодо участі представника потерпілих адвоката ОСОБА_5 в створенні неправдивих доказів. Однак оцінка вказаним обставинам, в тому числі визнання доказів недопустимими буде надана судом при ухваленні судового рішення, як це визначено нормами КПК України. Відповідно, направлення інформації щодо неправомірних дій адвоката ОСОБА_5 , пов`язаних із збиранням і наданням доказів, до правоохоронних органів та до КДКА Чернівецької області, можливе, якщо такі обставини будуть встановлені судовим рішенням.

Щодо клопотання захисника про допит свідка ОСОБА_10 на підтвердження достовірності обставин, викладених в клопотанні та доказів, долучених до нього, то суд вважає можливим вирішення даного клопотання без такого допиту.

Керуючись ст.ст. 89,94,350 КПК України, суд,-

постановив:
Вимоги, заявлені обвинуваченим ОСОБА_6 в клопотанні (заяві) про протиправні дії адвоката ОСОБА_5 , фальшування доказів, вирішити згідно ст.89 КПК при ухваленні судового рішення за результатами розгляду кримінального провадження №0000406 від 13.05.2018 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.125, ч.2 ст.398 КК України.

Суддя