УХВАЛА
26 жовтня 2020 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеські області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, неодруженого, який має середню освіту, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного проживання, раніше судимого:

- 27.11.2012 Приморським районним судом м. Одеси за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком 1 рік. Звільнився 13.03.2013 року;

- 19.10.2015 Суворовським районним судом м. Одеси за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України до позбавлення волі строком на 2 роки 6 місяців. Звільнився 14.07.2017 року на підставі ст. 81 КК України. Строк невідбутого покарання 9 місяців.

- 27.09.2019 до Приморського районного суду м. Одеси направлено обвинувальний акт за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0003152 від 24.10.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Органами досудового розслідування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, в рамках кримінального провадження, внесеного 24.10.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003152.

До Приморського районного суду м. Одеси звернувся слідчий СВ Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеські області ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0003152 від 24.10.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.10.2020, приблизно о 13 годині 00 хвилин, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вступив у попередню змову зі ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , направлену на таємне викрадання чужого майна, при цьому вони рухались в пошуках об`єкту та можливості реалізувати свій корисливий мотив по вул. Базарна в місті Одесі.

Приблизно о 13 годині 10 хвилин, проходячи біля будинку №84 по вул. Базарна в м. Одесі, вони помітили припаркований біля будинку автомобіль марки «NISSAN», модель «CIVILIAN», тип: автобус, номер кузова: VIN: НОМЕР_1 , у кузові білого кольору, реєстраційний номер « НОМЕР_2 », належний потерпілому ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Перебуваючи у тому ж місці та в той же час, ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_8 вирішили реалізувати свій злочинний намір на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, заглянувши через вікно, помітили в салоні вищевказаного автомобіля речі, які і визначили предметом свого злочинного посягання.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , шляхом розбиття скла дверей з правого боку, проникли до автомобілю, впевнившись що їх дії є непомітними для оточуючих, усвідомлюючи що свідків не має та їх дії носять таємний характер, розуміючи наслідки цих дій та свідомо бажаючи їх настання, викрали три крісла з автомобілю, вартістю 300 гривень кожне, загальною вартістю 900 гривень, магнітофон марки «Pioner», вартістю 570 гривень, дві колонки марки «Pioner», загальною вартістю 500 гривень.

Виконавши всі дії, які ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , вважали за необхідні з метою доведення свого злочинного наміру до кінця, місце вчинення кримінального правопорушення залишили, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Даним кримінальним правопорушенням потерпілому ОСОБА_10 завдано матеріальний збиток у розмірі 1970,00 гривень.
Вина ОСОБА_5 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується доказами наявними в матеріалах кримінального провадження.
24.10.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, що згідно з ст. 183 ч. 2 п. 4 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник підозрюваного проти застосування запобіжного заходу заперечував, посилаючись на те, що доводи сторони обвинувачення необґрунтовані та безпідставні, вважав достатнім запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.
З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої йому підозри у вчиненні вказаного злочину.
Як встановлено в судовому засіданні, є підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Пред`явлена ОСОБА_5 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від гр. ОСОБА_10 про таємне викрадення його майна; протоколом допиту потерпілого гр. ОСОБА_10 , який пояснив, що 24.10.2020 приблизно о 13:20 до нього зателефонувала ОСОБА_11 та повідомила, що троє невідомих викрали речі з його автомобіля; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , яка бачила як 24.10.2020 приблизно о 13 год 15 хв. троє невідомих чоловіків таємно викрали з автомобіля марки «NISSAN», Д.Н.З. « НОМЕР_2 », майно, та сфотографувала невідомих на мобільний телефон; протоколом пред`явлення особи для впізнання, в ході якого свідок ОСОБА_11 впізнала ОСОБА_5 як чоловіка, який викрав речі з автомобіля; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , який пояснив, що 24.10.2020 приблизно о 13:25 ОСОБА_5 , разом з іншими продав стільці; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , якого ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 попросили допомогти донести викрадені речі до пункту здачі; іншими матеріалами справи в їх сукупності.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 є неодруженим, непрацевлаштований, тобто є підстави говорити про відсутність міцних соціальних зв`язків.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.
Зазначене підтверджує наявність ризиків того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду.
ОСОБА_5 є раніше судимою особою, що підтверджує наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення.
Згідно з ст. 183 ч. 2 п. 4 КПК України підозрюваному можливо обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, вчинити нові злочини.
Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:
- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним тяжкого злочину;
- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаних злочинів.
За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до підозрюваного не запобігатиме наведеним ризикам.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.
Слідчий суддя вважає за можливе визначити в даному випадку заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 43840,00 гривень, що відповідає тяжкості кримінального правопорушення. Для запобігання встановленим ризикам у випадку внесення застави доцільним буде покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть додатковою гарантією його належної поведінки поряд із ризиком втрати грошових коштів, внесених в якості застави, у випадку невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194, 197, 291, 314-317, 395 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеські області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор»строком на 60 (шістдесят) діб в межах строку досудового розслідування.

Строк дії запобіжного заходу обчислюється з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто з 24 жовтня 2020 року по 22 грудня 2020 року включно.
Визначити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави як запобіжного заходу, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 43840,00 (сорок три тисячі вісімсот сорок гривень 00 коп.).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі №1-кс/522/14084/20.
Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;
5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідками в рамках даного кримінального провадження.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали проголошено 28.10.2020 року о 16.55 год.
Слідчий суддя ОСОБА_1