ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2076/20
провадження № 1-кс/753/2589/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" липня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,
в с т а н о в и в:
15 липня 2020 року захисником ОСОБА_3 до суду подано заяву про відвід судді ОСОБА_4 , який є головуючим у вказаному кримінальному провадженні.
У заяві про відвід захисником зазначено, що розгляд кримінального провадження під головуванням судді ОСОБА_4 є неможливим через наявність підстав, що викликають сумнів в його неупередженості, оскільки головуючим в резолютивній частині ухвали суду за результатами підготовчого судового не вказав результати розгляду заявленого захисником клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, а також призначив судовий розгляд у той же день, одразу після підготовчого судового засідання, чим порушив право обвинуваченого на захист.
Наведені обставини дали підстави стороні захисту сумніватися в тому, що суддя ОСОБА_4 може всебічно, повно та об`єктивно розглянути кримінальне провадження.
Учасники кримінального провадження, будучи належним чином повідомленими про розгляд заяви, у судове засідання не з`явилися, разом з тим їх неявка не перешкоджає розгляду заяви про самовідвід.
Дослідивши матеріали заяви та додані до неї матеріали, суд дійшов наступного висновку.
Так, вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений пунктами 1, 2, 5 ч.1 ст. 75 та ст. 76 КПК України.
Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:
якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);
якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);
у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).
Згідно до пунктів 3, 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Разом з цим, передбачених законом підстав для відводу судді ОСОБА_4 у заяві захисником ОСОБА_3 не наведено, а його доводи про неможливість всебічного, повного та об`єктивного розгляду кримінального провадження суддею ОСОБА_4 є неспроможними.
Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Белгії від 1.10.1082р.; «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984р).
Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді.
Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи.
За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України).
Порядок проведення підготовчого судового засідання, можливі судові рішення за його результатами, а також перелік питань, які вирішуються в ході підготовчого судового засідання передбачено статтями 314-315 КПК України. Строки призначення судового розгляду у кримінальному провадженні передбачені статтею 316 КПК України.
Так, жодна з наведених захисником підстав для відводу не суперечить вимогам Закону щодо порядку підготовчого судового засідання, змісту ухвали за його результатами, а також строків призначення судового розгляду.
Інші мотиви, які б свідчили про неможливість розгляду суддею ОСОБА_4 кримінального провадження, не наведено достовірних фактів, які могли б свідчити про неможливість всебічного, повного та об`єктивного розгляду кримінального провадження суддею ОСОБА_4 , або наявність сумнівів в об`єктивності, незалежності та неупередженості судді заявником не наведені.
З огляду на викладене, заява захисника ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81, ст. 372, 376 КПК України, суд
п о с т а н о в и в:
У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя