Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2549/18
Номер провадження: 1-кп/511/76/20

16.09.2020 року Роздільнянський районий суд Одеської області в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора про продовження( обрання ) запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0001068 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 01.11.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Роздільнянського районного суду Одеської області перебуває кримінальне провадження №0001068 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 01.11.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочинів, передбачених ч.3 ст.185 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заявила клопотання відповідно до якого просив продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 міру запобіжного заходу терміном на 60 днів на період судового розгляду справи, мотивуючи його тим, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні тяжкого злочину, неодноразово ухилявся від явки до суду, у зв`язку з чим був оголошений у розшук. Тому вважає, що надалі може переховуватися від суду та впливати на свідків та потерпілого,

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора належить задовольнити, а обвинуваченому належить продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1ст.331 КПК України суд під час судового розгляду за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право змінити, скасувати, або обрати запобіжний захист щодо обвинуваченого.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад три роки.

Так відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам зокрема переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 , рашіне судимий , звинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а тому суд має право на підставі п.5 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд вважає, що обрання саме такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою ОСОБА_4 відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому і враховуючи дані про його особу не дасть можливості обвинуваченому зокрема під час слухання справи у суді перешкоджати інтересам правосуддя шляхом ухилення обвинуваченого від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявні наведені ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , а відтак є підстави для продовження запобіжного заходу - тримання під вартою, стан здоров`я обвинуваченого не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення, а альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого.

Тому вважає, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Обвинучавений ОСОБА_4 , є особою раніше судимою, по даній справі ухилявся від явки до суду через що перебував у розшуку. Суд вважає, що тільки ризики передбачені ст.177 ч.1 п.3 , а саме можливість впливати на свідків та на потерпілого , є підставою для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Застосування інших запобіжних заходів не забезпечить його належну поведінку.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та враховуючи матеріали обвинувального акту, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого ОСОБА_4 під час розгляду справи, суд приходить до висновку, що обвинуваченому необхідно продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.

Між тим, відповідно до ч.3 ст. 187 КПК України суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, за яким він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити заставу в 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2027.00 гривен х 20 =40540 гривень ), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків. Розмір застави судом визначено з самої тяжкості кримінального правопорушення в якому обвинувачується обвинувачений та з врахуванням майнового стану та того , що обвинувачений працював до затримання. Вчинено тяжкий злочин.

Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений на період дії ухвали, вважає за необхідне покласти наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду не відлучатися за межі Погребищенського району Вінницької області без дозволу прокурора або суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи. Таким чином суд задовольняє клопотання захисника частково, обираючи альтернативний запобіжний захід, обвинуваченому. На думку суду запобіжний захід домашній арешт не забезпечить належну поведінку обвинуваченого, а тому в цій частині необхідно відмовити. .

Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 331 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, - у вигляді тримання під вартою в ДУ "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України на строк 60 (шістдесят) діб з 16.09.2020 року до 14.11.2020 року включно.

Одночасно визначити розмір застави у межах 20 (двадцяти ) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 40540, 00 грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 після внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду, не відлучатися за межі Погребищенського району Вінницької області без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити по 14.11.2020 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ"Одеського слідчого ізолятора" МЮУ.

У разі внесенні застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 важається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали направити в ДУ "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України- для виконання, прокурору Роздільнянського місцевої прокуратури , захиснику , обвинуваченому ОСОБА_4 - для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду в 7 денний термін.

Головуючий суддя: ОСОБА_1