Дата документу 28.10.2020 Справа № 554/5402/20

У Х В А Л А

28 жовтня 2020 року м. Полтава
Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Октябрського районного суду м. Полтави клопотання прокурора військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України молодшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді взяття під варту стосовно підозрюваного
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Біленчинківка Гадянського району Полтавської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, раніше не судимого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , військовослужбовця військової служби за контрактом у військовому званні «молодший сержант», наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 10 грудня 2018 року № 69-рс, зарахованого до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 , перебуваючи на посаді командира відділення експлуатації засобів транкінгового та супутникового зв`язку радіовзводу радіоцентру польового вузла зв`язку начальник приймального радіовузла радіовзводу радіороти батальйону зв`язку військової частини НОМЕР_1 , яка дислокується у АДРЕСА_2 ,
В С Т А Н О В И В:
Прокурор військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України лейтенанта юстиції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання вказав, що Військовою прокуратурою Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінального провадження № 0000028 від 28 січня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 410 КК України.
Матеріали кримінального провадження знаходяться у провадженні слідчих СУ ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві.
Досудовим розслідуванням встановлено, що молодший сержант ОСОБА_4 , наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по особовому складу) від 10 грудня 2018 року № 69-рс, зарахований до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 яка дислокується у АДРЕСА_2 .
У подальшому, наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частини) від 10 грудня 2018 року № 264 молодшого сержанта ОСОБА_4 призначено на посаду командира відділення експлуатації засобів транкінгового та супутникового зв`язку радіовзводу радіоцентру польового вузла зв`язку начальник приймального радіовузла радіовзводу радіороти батальйону зв`язку військової частини НОМЕР_1 яка дислокується у АДРЕСА_2 .
Молодший сержант ОСОБА_4 будучи командиром відділення, повинен у своїй діяльності дотримуватись п. 126 Статуту.
Таким чином, відповідно до ст. ст. 11, 16, 58, 59.126, Статуту, п. п. 3.1.9. Наказу, молодший сержант ОСОБА_4 відповідає за утримання закріпленого озброєння, бойової техніки, відповідає за стан і збереження бойової та іншої техніки, контролює наявність озброєння і техніки протягом занять (навчань), виконання завдань за призначенням, перевіряє у особового складу, наявність, стан і комплектність озброєння, техніки, боєприпасів, тобто молодший сержант ОСОБА_4 являється військовою службовою особою, що відповідає вимогам примітки 1 ст. 425 КК України.
Навісні замки якими зачиналась апаратна Р-453, перебувають у несправному та непрацездатному стані. Несправність та непрацездатність полягала у відломі головок ригелів замків, що унеможливлювало надійну фіксацію запірної дужки замку у замкненому її стані, про що було відомо молодшому сержанту ОСОБА_4 .
Наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 26 грудня 2019 року № 809 «Про закріплення техніки та майна зв`язку за підрозділами посадовими особами», за молодшим сержантом ОСОБА_4 закріплено апаратну Р-453 № НОМЕР_2 , 1982 року випуску, (далі - апаратна Р-453) яка знаходиться на території парку бойових машин на території військової частини НОМЕР_1 у АДРЕСА_2 .
Згідно з акту технічного стану апаратної Р-453 (найменування озброєння, техніки) від 26 лютого 2018 року, апаратна Р-453 укомплектована військовим майном, а саме: радіостанціями марки MOTOROLA серією DР4400, радіостанціями марки MOTOROLA серією DР4800, зарядними пристроями до радіостанцій MOTOROLA, акумуляторними батареями до радіостанцій MOTOROLA серією APMNN4409C25 2500 mAh lilon, та акумуляторні батареї до радіостанцій MOTOROLA з серією PMNN4412AR 1400 mAh.
Протягом 21 січня 2020 року по 28 січня 2020 року, більш точного, часу вході досудового розслідування не встановлено, молодший сержант ОСОБА_4 передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків свого діяння але легковажно розраховувала на їх відвернення, легковажно віднісся до військової служби, легковажно віднісся до військової служби, достовірно знаючи про вищезазначені несправності навісних замків якими зачиняється апаратна апаратній Р-453, не вжив заходів, щодо їх заміни, не здійснив доповідь про не справність навісних замків, не організував та не забезпечив зберігання ввіреного військового майна яке знаходилось у апаратній Р НОМЕР_3 , у відповідності до вимог ст. 126 Статуту, не проводив огляд та перевірку наявності військового майна у апаратній Р НОМЕР_3 , у зв`язку із чим допустив втрату військового майна яке знаходилось у апаратній Р-453, а саме радіостанцій та комплектуючі до них які були легкодоступним для сторонніх осіб, не забезпечив порядок зберігання військового майна, який унеможливлював би викрадення чи втрату майна, як наслідок 28 січня 2020 року у апаратній Р-453, яка перебувала на території парку бойових машин на території військової частини НОМЕР_1 у АДРЕСА_2 , виявлено відсутність радіостанції марки MOTOROLA серією DР4400 та номерами 807TQK2472; 807TQK9809; 807TQX5119; 807TQX9122; 807TQK2425; 807TQX4691; 807TQX4462; 807TQK2420; 807TQX2166; 807TQP2767; 807TRB7641; 807TQX4635; 807TQX4566; 807TQX5083; 807TQX2085; 807TQX1928; 807TQX4534; 807TQX4945; 807TRKC863; 807TQX4507; 807TQX4832; 807TRB7535; 807TQК2506; 807TRF7252; 807TRX839; 807TQX4393; 807TQX5140; 807TRB7619; 807TQX5146; 807TQX45130; 807TQX4456; 807TRF7362; 807TQX4969; 807TRB7605; 807TQX4620; 807TQP9781, у кількості 36 одиниць, радіостанції марки MOTOROLA серією DР4800 та номерами 871TQXD062; 871TRB9898; 71TQXC827; 871TRB9917; 871TQXC833; 871TQRE997; 871TQXD062; 871TQXC982; 871TQXC922; 871TQRF075; 871TQXD003; 871TQRF702; 871TQH4941; 871TQXC968; 871TQRF677; 871TQRF101; 871TQRF668; 871TQXC969; 871TQD2480, у кількості 20 одиниць, зарядні пристрої до радіостанцій MOTOROLA без серійного номеру, у кількості 19 одиниць, акумуляторні батареї до радіостанцій MOTOROLA серії APMNN4409C25 2500 mAh lilon, у кількості 10 одиниць та акумуляторні батареї до радіостанцій MOTOROLA з серією PMNN4412AR 1400 mAh, у кількості 84 одиниці, які зберігались у Р-453 № 536103, чим заподіяв істотну шкоду у виді підриву боєздатності підрозділу ЗСУ та матеріальної шкоди загальною вартістю 542 182 гривні 15 копійок, а з врахуванням п. 3. Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі», матеріальні збитки становлять 1626546 гривень 45 копійок, що у 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, в умовах особливого періоду, крім воєнного стану.
Таким чином, молодший сержант військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_4 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 425 КК України, - недбале ставлення військової службової особи до служби, якщо це заподіяло істотну шкоду, вчинене в умовах особливого періоду, крім воєнного стану.
02 червня 2020 року молодшому сержанту ОСОБА_4 повідомлено про підозру у недбалому ставленні військової службової особи до служби, якщо це заподіяло істотну шкоду, вчинене в умовах особливого періоду, крім воєнного стану, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 3 ст. 425 КК України.

22 червня 2020 року ухвалою Октябрського районного суду міста Полтави до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 31 липня 2020 року.

22 липня 2020 року ухвалою Октябрського районного суду міста Полтави, підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 02 вересня 2020 року.

20 липня 2020 року постановою військового прокурора Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України майора юстиції ОСОБА_5 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, продовжено до трьох місяців, тобто до 02 вересня 2020 року.

Ухвалою слідчого судді від 28.08.2020 року строк досудового розслідування продовжено до п`яти місяців 02.11.2020 року.

25 серпня 2020 року, військовою прокуратурою Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України, від КП «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги Дніпропетровської обласної ради», отримано висновок судово-психіатричної експертизи від 13 серпня 2020 року № 161, відповідно до якого підозрюваний ОСОБА_4 страждає на важкий дисоціативний (конверсійний) елективний мутизм та потребує примусових заходів медичного характеру в лікуванні з посиленим наглядом до виходу з вказаного хворобливого стану з наступним проведенням судової психіатричної експертизи для встановлення питання чи вчинив ОСОБА_4 кримінальне правопорушення у стані осудності або неосудності.

Разом з цим, 25 серпня 2020 винесено постанову про зміну порядку досудового розслідування.

28.08.2020 року ухвалою слідчого судді направлено підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна психіатрична лікарня», розташованого за адресою: м. Дніпро вул. Бехтєрєва 1, для проведення лікуванні з посиленим наглядом до виходу з вказаного хворобливого стану з наступним проведенням судової психіатричної експертизи для встановлення питання чи вчинив ОСОБА_4 кримінальне правопорушення у стані осудності або неосудності.

Ухвалою слідчого судді від 28.10.2020 року строк досудового розслідування продовжено до шести місяців 02.12.2020 року.

Заслухавши сторін та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного, захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі „ Гарькавий проти України" зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
У відповідності до ст. 5 п. „С" Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Таким чином, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.
Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
Згідно з ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу, ОСОБА_4 яка на даний час ніде не працює, постійного джерела прибутку не має, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, а також той факт, що ОСОБА_4 вчинив інкриміновані злочини.
Підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які матимуть істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, що може полягати навмисному затягуванні у проведенні досудового розслідування та призвести до порушення положень КПК України з приводу розумних строків проведення досудового розслідування, спеціального лікування не потребує.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Одночасно, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує не доведеність на даний момент стороною обвинувачення наявності обставин, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, а відтак вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за вчинення тяжкого злочину
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Керуючись ст. 376 КПК України, слідчий суддя,
у х в а л и л а:
клопотання прокурора військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України молодшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 у вигляді взяття під варту задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на 36 днів, починаючи з 18 год. 35 хв. 28 жовтня 2020 року по 18 год. 35 хв. 02 грудня 2020 року в межах строку досудового розслідування.
Зобов`язати прокурора військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України молодшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , який вніс клопотання про обрання міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою,повідомити родичам заарештованого про взяття під варту.
Призначити заставу в розмірі 1 097 244 (один мільйон дев`яносто сім тисяч двісті сорок чотири) гривні 00 коп., після внесення якої підозрюваний ОСОБА_4 звільняється з-під варти під заставу.
Застава може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: на рахунок: UA 0015950 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач: ТУ ДСА України в Полтавській області, ЗКПО: 26304855, призначення платежу: запобіжний захід - застава.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний вище депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити письмово прокурора, що звернувся з клопотанням та слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний ОСОБА_4 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави, та вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Уповноважена службова особа Полтавського слідчого ізолятора Управління Державної пенітенціарної служби України в Полтавській області у разі внесення застави при звільненні ОСОБА_4 зобов`язана роз`ясняти його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися з території військової частини НОМЕР_1 , яка дислокується у АДРЕСА_2 ;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в України;
- утримуватися від спілкування із свідками за провадженням.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання ним покладених обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та до нього може бути застосований запобіжній захід у виді тримання під вартою.
Термін дії обов`язків, покладених судом на ОСОБА_4 , у разі внесення застави визначити по 02 грудня 2020 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1