Провадження №: 1-кс/752/7169/20
У Х В А Л А
старший слідчий СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з клопотанням про арешт, вилученого 02.09.2020 під час обшуку за адресою: м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, будинок 23, вприміщенні ДПАТ «Будівельна компанія «Укрбуд» та ТОВ «Укрбуд Девелопмент», з метою забезпечення збереження речових доказів.
Досудовим розслідуванням установлено, що службові особи групи компаній «УкрБуд» з метою заволодіння чужим майном шляхом зловживання своїм службовим становищем створили низку суб`єктів господарювання для проведення будівельно-монтажних робіт на території міста Києва для чого залучили кошти інвесторів під виглядом реалізації об`єктів нерухомості, щодо яких, контролюючими органами були прийняті рішення про заборону будівництва.
Групою компаній «УкрБуд», для отримання коштів інвесторів створено фонд фінансування будівництва ТОВ «ФК «Житло-Капітал» (35393445) та низку пов`язаних з ним підприємств ТОВ «КТК-Груп» (35084566), ТОВ «ФК «Укрпереказ» (35087174), ТОВ «Каса Народної допомоги» (36284115), ТОВ «ФК «Нерухомість-Інвест» (40252414), які акумулювали кошти інвесторів на своїх розрахункових рахунках.
При цьому, частину накопичених, переліченими товариствами, коштів, у 2016-2020 роках було виведено під виглядом оплати за договорами цивільно правового характеру та надання фінансової допомоги, на пов`язаних фізичних осіб, а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 .
Крім того, ТОВ «Північно-український будівельний альянс» (35129952), протягом 2019-2020 років, отримав значну суму бюджетних коштів для здійснення будівництва житла військово службовців та будівництва Шулявського моста.
За наслідками проведеного аналізу було встановлено, що у 2019 році ТОВ «Північно-український будівельний альянс» (35129952) перерахувало на ТОВ «Тройберг ЛТД» (41123047), яке має ознаки фіктивності або створеного з метою прикриття незаконної діяльності, понад 70 млн. грн.
У свою чергу, з метою подальшого виведення коштів у тіньовий сектор економіки ТОВ «Тройберг ЛТД» (41123047) здійснено низку безтоварних операцій з ТОВ «Бельмонд Торг» (42150354) та ТОВ «Рубикон Груп» (42475222), які зареєстровані у місті Северодонецьк, Луганської області.
Окрім наведених вище фактів встановлено підконтрольні ОСОБА_9 суб`єкти господарювання, які також залучалися для виведення коштів, а саме: ТОВ «Будінпроект» (40026438), ТОВ «Будівельний розвиток міста» (41246595), ТОВ «Білдінг прогрес сіті» (41141396), ТОВ «КАНТРІ БУД» (41272173), ТОВ «А.М. Оптіма Груп» (41451153), ТОВ «Артеміда-2018» (42250183).
Відповідно до ухвали Голосіївського районного суду м. Києва, 02.09.2020 було проведено обшук за адресою: м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, будинок 23, в результаті якого вилучено майно, вказане в клопотанні слідчого.
В судове засідання ніхто не з`явився, слідчий подав заяву з проханням розглядати клопотання в його відсутність.
У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі та на підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування кримінального провадження в суді за допомогою технічних засобів не здійснюється.
Вивчивши клопотання, та матеріали, якими воно обгрунтовується, прихожу до наступних висновків.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу в кримінальному провадженні, або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Згідно з п. 7 ч. 2 та ч. 1 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, що має застосовуватись з метою досягнення дієвості цього провадження.
Так, загальні правила застосування будь-якого із заходів забезпечення кримінального провадження встановлені статтею 132 КПК України.
Разом з цим, частиною 2 статті 171 КПК України встановлено, що в клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено, зокрема: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
У силу ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Положенням ч. 3 ст. 170 КПК України дозволяється накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів лише на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України закріплено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Враховуючи наведене, а також беручи до уваги, що слідчим не доведено, що зазначене вилучене майно, відповідає критеріям ст. 98 КПК України у кримінальному провадженні та, як наслідок, може бути використано як доказ у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для накладення арешту, в зв`язку з чим у задоволенні клопотання необхідно відмовити.
Керуючись ст.ст.131,132,170-173, 395 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :
в задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя: