1-кс/755/4438/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2020 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання інспектора ВД Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001359 від 26.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України,

в с т а н о в и в:

Інспектор ВД Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001359 від 26.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУ Національної поліції України в місті Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001359 від 26.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.09.2020 року, приблизно о 13 годині 30 хвилин, за адресою: м. Київ, вул. Сергієнко 18, у ТОВ «Крокас», гр. ОСОБА_4 , 1985 р.н., отримав травму на виробництві, а саме - під час роботи на циркулярній пилі, пошкодив 4,5 фаланги пальців.
У ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , у ТОВ «Крокас» було виявлено та вилучено змив речовини бурого кольору та журнал відвідування роботи за вересень місць на 5-ти аркушах з написом на ньому «Сентябрь», які було вилучено до спецпакету SUD2107156, на якому поняті поставили свої підписи.
З метою забезпечення, в тому числі, й збереження речових доказів, а саме: журналу відвідування роботи за вересень місць на 5-ти аркушах з написом на ньому «Сентябрь», який було вилучено до спецпакету SUD2107156, що має значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, що тимчасово вилучений 26.09.2020 року, а також попередження відчуження, попередження зникнення, втрати або пошкодження вищезазначеного майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт шляхом заборони використання, розпорядження, відчуження майна.
Інспектор ВД Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином.

ТОВ «Крокас» про розгляд клопотання повідомлялося належним чином, однак, його представник у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, прийшов до наступного.

У провадженні СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001359 від 26.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України.
Як вбачається з протоколу огляду місця події від 26.09.2020 року, за адресою: АДРЕСА_1 , у ТОВ «Крокас» було виявлено та вилучено змив речовини бурого кольору та журнал відвідування роботи за вересень місць на 5-ти аркушах з написом на ньому «Сентябрь».

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході огляду майно, відповідно до постанови про визнання речових доказів від 28.09.2020 року, визнано речовим доказом.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131,132, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання інспектора ВД Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001359 від 26.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, з метою збереження речових доказів, а саме: 1) журнал відвідування роботи за вересень місяць на 5-ти аркушах з написом на ньому «Сентябрь», який було вилучено до спецпакету SUD2107156, що вилучений 26.09.2020 року під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , у ТОВ «Крокас».
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_5 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: