УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

29 серпня 2020 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 липня 2020 року за №0002946, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, українця, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не має, не працює, депутатом, інвалідом не являється, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
23 травня 2009 року Придніпровським районним судом м. Черкаси за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі з іспитовим строком 1 рік та 6 місяців;
25 жовтня 2011 року Соснівським районним судом м. Черкаси за ст. 69, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 305 КК України до 3 років і 1 місяця позбавлення волі;
17 жовтня 2016 року Придніпровським районним судом м. Черкаси за ч. 3 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі з іспитовим строком 3 роки;
25 червня 2019 року обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0002314 за ч. 3 ст. 185 КК України скерований на розгляд до Придніпровського районного суду м. Черкаси,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

26 серпня 2020 року слідчий СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 липня 2020 року за №0002946, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, в якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
В обґрунтування заявлених в клопотанні вимог зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , відносно якого 09.05.2019р. направлений до суду обвинувальний акт за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, на шлях виправлення не став та повторно вчинив умисний корисливий злочин.
Так, 23.07.2020р. близько 12 години 00 хвилин ОСОБА_5 , знаходячись поблизу «Палацу одружень» за адресою м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, буд. 3, повторно, маючи умисел на заволодіння чужим майном, умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно - небезпечних наслідків, та бажаючи їх настання, наблизився до неповнолітнього ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та шляхом ривка рукою відкрито заволодів мобільним телефоном марки «Xiaomi» модель «Redmi Note 8T Starscape Blue 4 GB RAM 64GB ROM», вартість якого згідно висновку товарознавчої експертизи № 8/782 від 17.08.2020, станом на 23.07.2020 р. могла становити 3833, 33 грн. ОСОБА_5 залишив місце вчинення кримінального правопорушення та у подальшому розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим завдав неповнолітньому потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди на вказану суму.
У ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не зареєстрований, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий.
21.08.2020 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також див. рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).
Причетність ОСОБА_5 до скоєння вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами: протоколом допиту неповнолітнього потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; протоколом пред`явлення неповнолітньому потерпілому ОСОБА_8 особи для впізнання за фотознімками від 07.08.2020 р.; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_9 особи для впізнання за фотознімками від 07.08.2020 р.; висновком експерта від 14.08.2020 р. № 8/782; протоколом огляду предметів від 07.08.2020 р.; постановою про визнання та приєднання речових доказів до матеріалів кримінального провадження.
Метою застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, спробам з його боку переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого ОСОБА_8 , свідка ОСОБА_9 та інших учасників у кримінальному провадженні, покази яких мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити нові кримінальні правопорушення.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який, відповідно до ч. 2 ст. 186 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років.
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 30.06.2020р. в кримінальному провадженні № 0002314 за ч. 3 ст. 185 КК України, підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у певний період доби терміном на 60 діб до 28.08.2020 р. з 22:00 години по 06:00 години.Однак обраний запобіжний захід не забезпечив належної поведінки підозрюваного, оскільки останній повторно вчинив злочин майнового характеру.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинене повторно.
Слідчий СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 та прокурор Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 підтримали та зазначили, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України, класифікується як тяжкий злочин, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, а тому, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на потерпілого та його родичів у кримінальному провадженні № 0002946 шляхом умовлянь, погроз, підкупу тощо, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, переховуватись від органу досудового розслідування та суду. В ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів для обґрунтованої підозри останньому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.186 КК України. При цьому, з огляду на існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: запобігання спробам останнього переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинення інших кримінальних правопорушень, незаконного впливу на свідків та потерпілого, вважають будь-який інший запобіжний захід недостатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного. Крім того, відносно підозрюваного ОСОБА_5 в рамках іншого кримінального провадження обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, проте підозрюваний порушив його умови та вчинив новий злочин.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання слідчого. Зазначив, що вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення не визнає. Підтвердив факт відмови ним від отримання повідомлення про підозру в присутності двох свідків.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання. Зазначив, що підозрюваний одружений, має стійкі соціальні зв`язки. Вважає, що повідомлення про підозру не обґрунтоване. Зазначив, що підозра не оскаржувалась. Просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого.
Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002946 від 23 липня 2020 року, за фабулою: «23.07.2020 до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області надійшло звернення ОСОБА_10 , 1984 р.н., жит. АДРЕСА_3 , про те, що 23.07.2020 близько 12 год. 15 хв. невідома особа, перебуваючи по вул. Небесної Сотні, 3 в м. Черкаси відкрито, шляхом ривка заволоділа його мобільним телефоном «Ксіомі 8Т», блакитного кольору, ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 у його неповнолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 після чого з місця вчинення злочину зникла. Сума завданих збитків встановлюється (ЄО № 35593 від 23.07.2020)» правова кваліфікація ч.2 ст.186 КК України.
21 серпня 2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 складено повідомлення про підозру, яке погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , відповідно до якого, в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_5 , відносно якого 09.05.2019 р. направлено до суду обвинувальний акт за обвинуваченням останнього у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, на шлях виправлення не став та повторно вчинив умисний корисливий злочин.
Так, 23.07.2020 близько 12 годині 00 хвилин ОСОБА_5 , поблизу «Палацу одружень» за адресою м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, буд. 3, повторно, маючи умисел на заволодіння чужим майном, умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно - небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, наблизився до неповнолітнього ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та шляхом ривка рукою відкрито заволодів мобільним телефоном марки «Xiaomi» модель «Redmi Note 8T Starscape Blue 4 GB RAM 64GB ROM» вартість якого, згідно висновку товарознавчої експертизи № 8/782 від 17.08.2020, станом на 23.07.2020 р. могла становити 3833, 33 грн. Після чого ОСОБА_5 залишив місце вчинення кримінального правопорушення та у подальшому розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим завдав неповнолітньому потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди на вказану суму.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинене повторно.
Відповідно до п.175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених пунктом 1 частини першої статті 194 КПК України, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Відомості, викладені у: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002946 від 23.07.2020 року; протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 23.07.2020 року; протоколі допиту потерпілого ОСОБА_8 від 07.08.2020 року; протоколі допиту свідка ОСОБА_11 від 07.08.2020 року; довідці до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідком ОСОБА_11 від 07.08.2020 року; протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 07.08.2020 року; постанові про призначення експертизи від 10.08.2020 року; висновку експерта № 8/782 від 17.08.2020 року; постанові про визнання речовими доказами від 21.08.2020 року; повідомленні про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 21.08.2020 року свідчать про обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.
Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом, за клопотанням прокурора.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч.1 та ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Відповідно до санкції кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 186 КК України, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , за вчинення дій, зазначених у диспозиції вказаної частини статті, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.
Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Таким чином, органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до вимог ст.12 КК України, класифікується як тяжкий злочин, за яке законом передбачено покарання, згідно ч.2 ст.186 КК України, у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, а тому, відповідно до вимог ч.2 ст.183 КПК України, до нього може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2)знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Під час судового розгляду встановлено наявність передбачених законом обставин, які пов`язують необхідність застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
Відповідно до п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення; це необхідно робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може бути підставою для запобіжного ув`язнення.
Відповідно до п.1 ст.5 Європейської конвенції з прав людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановлених законом.
Під час судового розгляду, прокурор та слідчий зазначили три ризики, передбачені ст.177 КПК України, наявні для обрання вказаного запобіжного заходу, а саме: 1) запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 2) незаконний вплив на свідків та потерпілого; 3) вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підозрюваний ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, достовірно усвідомлюючи суворість можливого призначення йому покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого останній підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
При цьому, в матеріалах клопотання містяться докази, які свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке класифікується як тяжкий злочин, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років.
Підозрюваний раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, в зв`язку з чим слідчий суддя не виключає можливості останнього під тягарем кримінальної відповідальності переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчиняти інше кримінальне правопорушення.
Згідно п.п.4,5 ч.1 ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини та утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання.
Під час судового засідання підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 зазначали, що підозрюваний має постійне місце проживання, одружений, дружина офіційно працевлаштована, за місцем проживання характеризується позитивно.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків.
Таким чином, слідчий суддя не погоджується з висновками слідчого та прокурора про неможливість запобігти ризикам, вказаним у клопотанні, шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, та вважає такі висновки не доведеними достатніми доказами.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце проживання, одружений, за місцем проживання характеризується позитивно, зважаючи на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, приймаючи до уваги, що прокурором не доведена неможливість запобігти вказаним ризикам виключно застосуванням щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за можливе не застосовувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та обрати йому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного під час проведення досудового розслідування вказаного кримінального провадження.
Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Відповідно до ст.194 КПК України та особи підозрюваного ОСОБА_5 , до якого необхідно доцільно запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, на підозрюваного ОСОБА_5 необхідно покласти наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; 2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він фактично проживає без дозволу слідчого, слідчого судді; 3) повідомляти слідчого, слідчого суддю про зміну свого місця проживання; 4) утримуватися від спілкування зі свідками, експертами та потерпілими у кримінальному провадженні 0002946 від 23 липня 2020 року.
Відповідно до ч.6 ст.181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Згідно ст.3 Конституції України, ст.ст. 4, 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 331, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 липня 2020 року за №0002946, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, - задовольнити частково.
У застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - відмовити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) діб, з 29 серпня 2020 року по 27 жовтня 2020 року включно за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження № 0002946 від 23 липня 2020 року, за першою вимогою;
2) цілодобово перебувати за місцем зареєстрованого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , та відлучатися з вищевказаної адреси лише з дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, а також у випадках необхідності отримання медичної допомоги;
3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
4)утримуватися від спілкування зі свідками, експертами та потерпілими у кримінальному провадженні 0002946 від 23 липня 2020 року.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції , з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Виконання ухвали доручити працівникам Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області.
Копію ухвали направити до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області та вручити слідчому, прокурору, захиснику та підозрюваному.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі її оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.
Повний текст ухвали виготовлений 01 вересня 2020 року.

Слідчий суддя - ОСОБА_1