ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/3478/20 Справа № 192/1099/20 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2020 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання засудженого ОСОБА_5 про поновлення строку на оскарження ухвали Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 12 серпня 2020 року,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,

прокурора ОСОБА_7 ,

в режимі відеоконференції

засудженого ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 12 серпня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_5 про зарахування в строк відбування покарання строку попереднього ув`язнення.

19 жовтня 2020 року засуджений подав апеляційну скаргу та клопотання про про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаної ухвали, посилаючись на те, що він пропущений з поважних причин.

Заслухавши суддю-доповідача, думки засудженого, який підтримав свої клопотання та просив його задовольнити; думку прокурора, який заперечував проти цього, перевіривши матеріали та обговоривши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, колегія суддів, вважає його таким, що не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

За змістом т. 395 КПК України апеляційна скарга на інші ушвали суду першої інстанції подається протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

За ч. 2 ст. 113, ст. 116 КПК України будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Як слідує з матеріалів справи, ухвала Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 12 серпня 2020 року була постановлена за відсутності засудженого ОСОБА_5 .

Згідно розписки (а.с.20), засуджений ОСОБА_5 отримав зазначену копію ухвали суду 21 серпня 2020 року.

Однак, з апеляційною скаргою на ухвалу суду першої інстанції від 12 серпня 2020 року, засуджений ОСОБА_5 звернувся лише 19 жовтня 2020 року, тобто після спливу більше ніж двох місяців з моменту отримання ним копії осаджуваного рішення, без наведення об`єктивних поважних причин такого тривалого пропуску строку апеляційного оскарження.

Посилання засудженого в в апеляційній інстанції, що у нього не було поштових конвертів для направлення апеляції є безпідставним, оскільки особа яка тримається в умовах ізоляції, скарги заяви, апеляції може надавати через адміністрацію установи. Даних які б свідчили, що ОСОБА_5 вчинялись з цього питання перепони чи обмеження не виявлено.

Інших поважних причин чи труднощів, які б дійсно перешкодили чи унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк ОСОБА_5 в клопотанні не наведено.

Вирішуючи дане питання, апеляційний суд також зважає на практику ЄСПЛ, зокрема, у рішеннях у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) та у справі Устименко проти України (заява № 32053/13, п. 47, остаточне від 29 січня 2016 року), Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Таким чином, клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження не містить обґрунтованих доводів, які б свідчили про наявність поважних причин, які перешкодили останньому вчасно звернутися з апеляційною скаргою.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Виходячи з вказаних положень кримінального процесуального закону, а також встановлених обставин, колегія суддів вважає, що в поновленні строку на апеляційне оскарження вироку слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України.

Керуючись ст. ст. 399, 405, 407,419 КПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И Л А:
Відмовити ОСОБА_5 в задоволенні його клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 12 серпня 2020 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 12 серпня 2020 року - повернути останньому.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати апелянту.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення, а засудженим, який тримається під вартою, - в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.
Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4