справа №619/13/21
провадження №1-кс/619/40/21
06 січня 2021 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Благодатне Валківського району Харківської області, маючого вищу освіту, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді завідувача сектору іхтіології та регулювання рибальства Управління державного агентства рибного господарства у Харківській області, зі слів раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,
Органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на посаді завідувача сектору іхтіології та регулювання рибальства Управління державного агентства рибного господарства у Харківській області, яка відповідно до ст. 6 Закону України «Про державну службу» віднесена до категорії посад «Б», маючи злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди для себе за вчинення дій з використанням наданих йому повноважень в інтересах ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Балаклія Харківської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , а саме за підготовку та безперешкодне узгодження документів щодо зариблення ставків та невжиття заходів правового реагування в сфері використання водних біоресурсів у режимі рибогосподарської експлуатації водного об`єкту вчинив злочин за наступних обставин.
Так, в червні 2020 року, більш точного часу під час досудового розслідування встановити не представилось можливим, ОСОБА_6 прибув на зустріч з ОСОБА_4 в службовому кабінеті останнього, який розташований на 10-му поверсі за адресою: АДРЕСА_3 .
Під час зустрічі у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_6 за вчинення дій з використанням наданих йому повноважень, а саме за підготовку та безперешкодне узгодження документів щодо зариблення ставків, що перебувають в оренді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ПрАТ «Утківське відгодівельне господарство» (в особі ОСОБА_10 ) та невжиття заходів правового реагування в сфері використання водних біоресурсів у режимі рибогосподарської експлуатації водного об`єкту, що перебуває в оренді ОСОБА_11 , інтереси яких на підставі довіреності представляє ОСОБА_6 .
В процесі бесіди ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_6 , що може посприяти в оформленні документів для отримання дозволів на зариблення ставку, але останньому необхідно надати неправомірну вигоду орієнтовно у сумі по 3000 грн. за кожний такий ставок.
В подальшому ОСОБА_4 26.10.2020 в месенжері «Вайбер» надіслав повідомлення ОСОБА_6 та повідомив, що він особисто замість ОСОБА_6 подасть заяви на зариблення водойм та зауважив про необхідність надання документів на зариблення водних об`єктів та попрохав ОСОБА_6 прислати фото із зразком підпису останнього.
Продовжуючи свою протиправну діяльність ОСОБА_4 25.11.2020 о 14:40 год., після попередньої домовленості зустрівся з ОСОБА_6 в будівлі, де розташоване Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області на 1 поверсі за адресою: м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 6-й під`їзд, діючи умисно, в межах службових повноважень, з корисливих мотивів, з метою отримання неправомірної вигоди під час розмови з останнім, отримав від ОСОБА_6 неправомірну вигоду в сумі 5000 грн. за невжиття заходів правового реагування в сфері використання водних біоресурсів у режимі рибогосподарської експлуатації водного об`єкту, що перебуває в оренді ОСОБА_11 та домовився з ОСОБА_6 про те, що останній надасть другу частину неправомірної вигоди у розмірі 5000 грн. після новорічних свят.
Закінчуючи свою протиправну діяльність та реалізацію свого злочинного умислу ОСОБА_4 05.01.2021 о 14:40 після попередньої домовленості зустрівся з ОСОБА_6 біля вхідних дверей до Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області на 10 поверсі за адресою: м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 6-й під`їзд, де діючи умисно, в межах службових повноважень, з корисливих мотивів, з метою отримання неправомірної вигоди отримав від ОСОБА_6 іншу частину неправомірної вигоди за невжиття заходів правового реагування в сфері використання водних біоресурсів у режимі рибогосподарської експлуатації водного об`єкту, що перебуває в оренді ОСОБА_11 в сумі 5000 грн.
Після чого, перебуваючи в службовому кабінеті Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області на 10 поверсі за адресою: м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 6-й під`їзд, близько 15:00 години, після одержання неправомірної вигоди ОСОБА_4 у сумі 5000 грн., його злочинна діяльність була викрита працівниками правоохоронних органів.
Таким чином, своїми умисними протиправними діями ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення - злочин, передбачений ч.3 ст.368 КК України, а саме: одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідальне становище.
05.01.2021 о 19 годині 23 хвилин ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
06.01.2021 в 00 годин 55 хвилин ОСОБА_4 , згідно вимог ст.ст. 42, 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_4 заявив, що давати показання та відповідати на запитання він не бажає та на даний час вирішив скористуватися ст. 63 Конституції України.
Вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними в ході досудового розслідування по кримінальному провадженню доказами, а саме:
-заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 від
-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 22.09.2020;
-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 06.10.2020;
-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 23.11.2020;
-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 29.12.2020;
-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 05.01.2021;
-відповіддю на доручення з УСБУ від 25.09.2020;
-відповіддю на доручення з УСБУ від 05.10.2020;
-протоколом за результатами проведення НСРД від 14.12.2020;
-протоколами обшуків від 05.01.2021.
06 січня 2021 року до суду надійшло клопотання прокурора Валківського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .
Клопотання обґрунтовується ризиками, які зазначені у пунктах 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. У зв`язку з вищевикладеним прокурор вважає не можливим застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав заявлене клопотання, посилаючись на те, що висунута підозра ОСОБА_4 є обґрунтованою, існують ризики, які зазначені у клопотанні.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні від дачі пояснень відмовився, посилаючись на ст. 63 Конституції України.
Захисник ОСОБА_5 проти клопотання заперечував, посилаючись на його безпідставність, так як висунута ОСОБА_4 підозра є необґрунтованою, так як відсутня об`єктивна сторона злочину. Крім того, ризики прокурором взагалі не доведені. ОСОБА_4 позитивно характеризується, не судимий, має міцні соціальні зв`язки, тому в разі коли суд прийде до висновку про обґрунтованість підозри, просить обрати більш м`який запобіжний захід підозрюваному у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Слідчий суддя приходить у справі до наступного.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 КПК України.
На підставі ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального проовадження докази обставини, які свідчать про:
1)наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З огляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», судам слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).
Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. За відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» від 13 листопада 2007 року»). Прокурор надав суду вагомі наявні докази про висунуту підозру ОСОБА_4 у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 3 ст. 368 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.
Слідчий суддя приходить до висновку про те, що висунута ОСОБА_4 підозра є обгрунтованою.
У клопотанні та в судовому засіданні прокурор посилався на зібрані в ході досудового розслідування по кримінальному провадженню докази, а саме заяву про вчинення кримінального правопорушення потерпілого ОСОБА_6 від 22.09.2020; протоколами допитів потерпілого ОСОБА_6 від 22.09.2020, 06.10.2020, 23.11.2020, 29.12.2020, 05.01.2021, відповіддю на доручення з УСБУ від 25.09.2020, відповіддю на доручення з УСБУ від 05.10.2020, протоколом за результатами проведення НСРД від 14.12.2020, протоколами обшуків від 05.01.2021.
Згідно Постанови Пленуму №14 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 19.12.2014 року «Про узагальнення судової практики застосування судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства щодо обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» у ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, в іншому випадку суд може замінити запобіжний захід на більш м`який.
Відповідно до Закону України «Про попереднє ув`язнення» та ст. 177 КПК України зазначено, що запобіжні заходи застосовуються до підозрюваного, обвинуваченого, засудженого з метою запобігти спробам ухилитися від дізнання, слідства або суду, перешкоджати встановленню істини у кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень.
У відповідності до Інформаційного Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 511-550/0/4-13 від 04.04.2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінально-процесуального кодексу України» вказано, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у ч. 1 ст. 177 КПК України.
У відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
У розуміння ст. 9 Конституції України - Конвенція про захист прав людини, Протоколи до Конвенції та Рішення ЄСПЛ - є частиною національного законодавства.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, в тому числі передбачені п.п. 1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, дійшов до висновку про задоволення клопотання прокурора з наступних мотивів.
У ст. 178 КПК України вказані обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу і в тому числі однією із обставин є тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було доведено існування ризиків, передбачених п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні.
Слідчий суддя відкидає ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду, так як останній має сім`ю дружину, малолітнього сина ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьків пенсіонерів, які потребують матеріальної допомоги. Підозрюваний ОСОБА_4 має статус особи з особливими потребами 111 група інвалідності з дитинства, крім того з 2012 року страждає на онкологічне захворювання щитоподібної залози, а в 2013 році переніс оперативне втручання з видалення пухлини. Суд сприймає вищевказані обставини, як підстави унеможливлення виїзду підозрюваного за межі Харківської області або України.
Слідчим суддею досліджувалися дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 і було встановлено, що він має міцні соціальні зв`язки з родиною дружиною, сином, батьками. Позитивно характеризується. Доказів про наявність судимостей суду не надано, тобто суд приходить до висновку, що ОСОБА_4 раніше не судимий.
Допитана в якості свідка дружина підозрюваного ОСОБА_13 повідомила суду про вищевказані обставини сімейних та родинних зв`язків чоловіка, про стан його здоров`я, так як він потребує постійного прийому медичних препаратів. Крім того, є єдиним годувальником їх сім`ї, свідок не працює, перебувала у відпустці по догляду за дитиною. Батьки чоловіка є пенсіонерами та також потребують його допомоги, хоча крім сина підозрюваного ОСОБА_4 мають ще доньку ОСОБА_14 .
На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті.
На підставі ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У відповідності до ч. 5 п. 2 статті 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання прокурора Валківського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».
Виконання ухвали покласти на начальника Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області та начальника Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний ОСОБА_4 , негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України; 4) носити електронний засіб контролю.
Після закінчення строку, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
У разі невиконання покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України, та суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала підлягає негайному виконанню та діє по 04 березня 2021 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1