Справа № 304/543/20 Провадження № 1-кс/304/329/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2020 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , старшого слідчого СВ Перечинського ВП Ужгородського ВП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Перечинського ВП Ужгородського ВП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000201 від 06 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бауска Латвійської Республіки, мешканця АДРЕСА_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_2 , латвійця, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, одруженого, має на утриманні малолітню дитину, непрацюючого, раніше не судимого,

про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

В С Т А Н О В И В :

На підставі ч. 2 ст. 376 КПК України повний текст ухвали оголошено 27 липня 2020 року о 15.30 год.

Старший слідчий СВ Перечинського ВП Ужгородського ВП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,, про продовження відносно ОСОБА_5 строку тримання під вартою. Клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Перечинського ВП здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000201 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що 06 травня 2020 року близько 13.18 год ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , зайшов до кухонної кімнати свого тестя ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_3 , та умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, на ґрунті тривалих неприязних відносин, під час сутички, що виникла між ними, наніс потерпілому один удар ножем, який приніс із собою, в область грудної клітини зліва у серце, чим заподіяв останньому тілесні ушкодження, від яких ОСОБА_7 помер на місці. Того ж дня було проведено огляд місця події, а саме будинку АДРЕСА_3 , де у кухні на підлозі виявлено труп ОСОБА_7 , а з простирадла на ліжку зроблено вирізки зі слідами речовини бурого кольору, схожої на кров, зроблено змиви речовини бурого кольору, схожої на кров з каркасу ліжка та з підлоги під ліжком. Крім цього того дня було проведено огляд автомобіля марки «Land Rover Freelander», р/н НОМЕР_1 , який було припарковано на узбіччі території, прилеглої до магазину «АВС», що в с. Т.Пасіка, вул. Турянська, № 40 Перечинського району, де на резиновому килимку перед сидінням водія виявлено та вилучено предмет, схожий на ніж, довжиною близько 30 см, зі слідами речовини бурого кольору на руків`ї та лезі. В подальшому з карману внутрішньої обшивки водійських дверцят вилучено шкіряний чохол до ножа, а також на ручці водійських дверцят з внутрішнього боку та на шкіряному покритті водійського та переднього пасажирського сидінь виявлено сліди речовини бурого кольору, схожі на кров, з яких зроблено змиви та упаковано до паперових конвертів з підписами понятих. Крім того у відкидній сонцезахисній шторці зі сторони водія було виявлено та вилучено Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на вказаний автомобіль, видане на ім`я ОСОБА_8 , мешканця АДРЕСА_4 . 06 травня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.. На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років. В той же час, органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які підтверджують існування окремих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема того, що ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинення даних злочинів може незаконно впливати на свідків, потерпілого, експерта шляхом їх підкупу або залякування (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ст. 177 КПК України) та існує ризик його протиправної поведінки у майбутньому. Існування зазначених ризиків обґрунтовується встановленими фактичними обставинами кримінального правопорушення, зокрема тим, що у ОСОБА_9 безпосередньо після вчинення злочину разом із знаряддям його вчинення поїхав з місця події, намагаючись втекти. Вказаний злочин вчинив у присутності малолітніх дітей та дружини потерпілого. Слідчий зазначає, що ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду від 08 травня 2020 року відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 04 липня 2020 року включно без можливості внесення застави. 26 червня 2020 року керівником місцевої прокуратури продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, і в той же день слідчим суддею продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_5 до 06 серпня 2020 року, тобто в межах строку досудового розслідування. Зважаючи на викладене, а також враховуючи те, що ОСОБА_5 усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні даного злочину, яке у свою чергу не може бути іншим ніж позбавлення волі, тому слідчий просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні старший слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримали повністю та просили продовжити ОСОБА_5 строк тримання під вартою до 06 вересня 2020 року (включно), тобто в межах строків досудового розслідування, посилаючись на обставини викладені у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні проти заявленого клопотання заперечили та просили застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту, при цьому останній зазначив, що у разі якщо слідчий суддя дійде до висновку про застосування запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, просив визначити підозрюваному розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

Слідчий суддя, заслухавши учасників процесу, вивчивши надані матеріали, приходить до наступного висновку.

Так, згідно зі статтею 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Разом з цим, згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч. 1 та п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 178 КПК України При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 3 ст. 197 цього Кодексу строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Так, у судовому засіданні встановлено, що Перечинським відділенням поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000201 від 06 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується витягом з кримінального провадження №0000201 від 06 травня 2020 року (а. с. 8).

Також встановлено, що 06 травня 2020 року о 19.32 год підозрюваному ОСОБА_5 у встановленому ст. ст. 42, 276, 277, 278, 480 та 481 КПК України порядку було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України (а. с. 66-69).

Ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 26 червня 2020 року підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Бауска Латвійської Республіки, мешканцю АДРЕСА_1 , зареєстрованому в АДРЕСА_2 , продовжено строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, а саме до 06 серпня 2020 року (включно) без визначення розміру застави.

Також встановлено, що підставою продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 слугувало те, що такий перебуваючи на волі, з метою ухилення від кримінальної відповідальності зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знаючи та намагаючись уникнути відповідальності за вчинене діяння, усвідомлюючи наслідки в разі доведення останньому вини у вчинені вище вказаного злочину, може в подальшому перешкоджати повному та всебічному досудовому розслідуванню даного кримінального провадження іншим чином, та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності таку поведінку підозрюваного.

Крім цього встановлено, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на даний момент фактично не відпали та не зменшились і по даній справі необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема виконати вимоги ст. 290 КПК України, тобто відкрити сторонам матеріали кримінального провадження та надати можливість сторонам ознайомитися з такими; виконати вимоги ст. 283 КПК України, а також виконати інші необхідні слідчі (розшукові) та процесуальні дії, необхідність яких може виникнути в ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 4 ст. 196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Вказана норма застосовується і до вимог ухвали слідчого судді про продовження строків тримання під вартою.

Статтею 113 КПК України передбачено, що Процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 114 КПК України будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Так, у справі «Чанєв проти України» (Заява №46193/13 від 09 жовтня 2015 року) Європейський Суд звернув увагу на необхідність утримання підозрюваної особи під вартою лише на підставі відповідного судового рішення, в тому числі зазначено, що при направленні обвинувального акту до суду запобіжний захід щодо обвинуваченого є незмінним у межах строку, визначеного ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

У п. 62 рішення по справі «Чопенко проти України» (Заява № 17735/06) суд повторно зазначає, що саме національні органи, зокрема суди, мають вирішувати проблеми тлумачення національного законодавства. Проте Суд повинен перевірити, чи спосіб, в який тлумачиться та застосовується національне законодавство, породжує наслідки, що відповідають принципам Конвенції, як вони тлумачаться у світлі практики Суду (див. рішення у справі «Скордіно проти Італії (№ 1)» (Scordino v. Italy (по. 1)) [ВП], заява №36813/97, пп. 190, 191, ECHR 2006).

Також відповідно до практики ЄСПЛ (справа «Єлоєв проти України» (Заява №17283/02 від 06 листопада 2008 року), практика тримання обвинувачених під вартою без конкретного юридичного підґрунтя або за відсутності чітких правил, які б регулювали такі питання, внаслідок чого такі особи можуть бути позбавленими свободи протягом необмеженого строку без відповідного дозволу суду, - несумісна з принципом юридичної визначеності та принципом захисту від свавілля, які червоною ниткою проходять через Конвенцію і принцип верховенства права.

Слідчий суддя враховує, що 06 травня 2020 року досудове розслідування кримінального провадження внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000201, в той же день ОСОБА_5 у встановленому статтями 42, 276, 277, 278, 480 та 481 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження. З дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене: 1) протягом сімдесяти двох годин - у разі повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або затримання особи в порядку, передбаченому частиною четвертою статті 298 2 цього Кодексу; 2) протягом двадцяти діб - у разі повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку у випадках, якщо підозрюваний не визнає вину або необхідності проведення додаткових слідчих (розшукових) дій, або вчинення кримінального проступку неповнолітнім; 3) протягом одного місяця - у разі повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку, якщо особою заявлено клопотання про проведення експертизи у випадку, передбаченому частиною другою статті 298 4 цього Кодексу; 4) протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Згідно ч. 4 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати: 1) двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку у виняткових випадках, передбачених пунктами 1 і 2 частини третьої цієї статті; 2) шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні нетяжкого злочину; 3) дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Так, 26 червня 2020 року керівником Ужгородської місцевої прокуратури строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 06 серпня 2020 року включно.

Крім цього, ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 24 липня 2020 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000201 від 06 травня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, на один місяць, тобто до 06 вересня 2020 року.

Отже, враховуючи вищевикладене та те, що існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на даний момент не відпали та не зменшились, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів фактично буде недостатніми для запобігання даним ризикам, а також те, що по справі необхідно провести ще ряд процесуальних та слідчих дій, які фактично перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 необхідно продовжити в межах строків досудового розслідування, а саме до 06 вересня 2020 року (включно).

Тому, керуючись ст. 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, ст. 29 Конституції України, статтями 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 201, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Бауска Латвійської Республіки, мешканцю АДРЕСА_1 , зареєстрованому в АДРЕСА_2 , строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, а саме до 06 вересня 2020 року (включно) без визначення розміру застави.

Дата закінчення дії ухвали 06 вересня 2020 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1