Провадження № 1-кс/537/688/2020
Справа № 537/2557/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.07.2020 року слідчий суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням, згідно якого просить накласти арешт на речовий доказ, а саме мобільний телефон «Samsung Galaxy» моделі SМ-G900Н, чорного кольору, який було вилучено у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні відділення поліції № 1 Кременчуцького відділу поліції ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування №0001124 від 13 липня 2020 року, за попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення - частина 2 статті 186 КК України.
Досудовим слідством встановлено, що 12 липня 2020 року близько 23:30 години невстановлена особа, перебуваючи поряд з кафе «Шашличний Край» по вулиці Леонова в місті Кременчуці, де із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я, заволоділа мобільним телефоном «Самсунг» та барсеткою, в якій знаходилися грошові кошти, банківські картки, ключі від домоволодінь, які належали ОСОБА_5 , після чого з місця скоєння злочину зникла, чим спричинила матеріальної шкоди останньому.
Згідно змісту клопотання, під час огляду за адресою: АДРЕСА_1 , в присутності понятих було вилучено у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мобільний телефон «Samsung Galaxy» моделі SМ-G900Н, чорного кольору.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що вилучений мобільний телефон, який являється матеріальним об`єктом та був предметом кримінального правопорушення, зберіг на собі сліди правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку із чим і наявна необхідність у накладенні арешту на вказане майно, з метою його збереження.
Прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надавши заяву, згідно якої просить слідчого суддю розглянути клопотання без його участі та зазначив, що останнє просить задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, згідно наданої ним заяви, просив провести судове засідання без його участі та вказав, що не заперечує проти накладення арешту на телефон.
Згідно положень частини 1 статті 172 КПК України, неприбуття в судове засідання слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Дослідивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як встановлено в судовому засіданні, 13 липня 2020 року слідчим відділенням ВП № 1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001124 внесено відомості з ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 186 КК України, наступного змісту: «12 липня 2020 року близько 23:30 години невстановлена особа, перебуваючи поряд з кафе «Шашличний Край» по вулиці Леонова в місті Кременчуці, де із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я, заволоділа мобільним телефоном «Самсунг» та барсеткою, в якій знаходилися грошові кошти, банківські картки, ключі від домоволодінь, які належали ОСОБА_5 , після чого з місця скоєння злочину зникла, чим спричинила матеріальної шкоди останньому».
На час розгляду клопотання про арешт майна повідомлення про підозру за описаним вище фактом жодній фізичній особі не вручено.
Згідно змісту протоколу огляду місця події від 24 липня 2020 року, в робочому кабінеті №7 в приміщенні ВП №1 за адресою: місто Кременчук, вулиця І. Приходька, будинок 69 Б, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав мобільний телефон «Samsung Galaxy» моделі SМ-G900Н, чорного кольору з синім ободком.
Згідно заяви ОСОБА_4 від 24 липня 2020 року, він добровільно віддає працівникам поліції мобільний телефон Самсунг.
Постановою старшого слідчого СВ Відділення поліції №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 від 24 липня 2020 року визнано в якості речового доказу мобільний телефон «Samsung Galaxy» моделі SМ-G900Н, чорного кольору та поміщено до камери зберігання речових доказів ВП №1.
В обґрунтування клопотання прокурора слідчим суддею досліджено: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001124 від 13 липня 2020 року; рапорт від 13 липня 2020 року №9429; протокол допиту потерпілого ОСОБА_5 від 13 липня 2020 року; протокол огляду місця події від 24 липня 2020 року; заяву ОСОБА_4 від 24 липня 2020 року; постанову про визнання речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження старшого слідчого СВ ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 від 24 липня 2020 року.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно частин 2, 3 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно із частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги обставини кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що оскільки зазначений мобільний телефон був предметом вчинення кримінального правопорушення, він зберіг на собі сліди та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора і накладення арешту на зазначене майно.
Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001124 від 13 липня 2020 року задовольнити.
Накласти арешт на речовий доказ, а саме мобільний телефон «Samsung Galaxy» моделі SМ-G900Н, чорного кольору, який було вилучено у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Копію ухвали направити прокурору, слідчому, власнику.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1