Справа №946/1865/20
Провадження №1-кп/522/2067/20
УХВАЛА
в порядку ст. 331 КПК України

29 грудня 2020 року Приморський районний суд м. Одеси у скаладі:

головувючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №001459 від 06.07.2019 року відносно:

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Ізмаїл, Одеської обл., громадянин України, уродженця м. Кілія Одеської області, з неповною середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ст.395 КК України,

Укачники процесу:

прокурора - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

обвинувачений - ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси згідно з ухвалою Одеського апеляційного суду від 20.08.2020 року, якою розглянуто подання голови Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_6 про направлення кримінального провадження до іншого суду, передано обвинувальний акт у кримінальному провадженні №001459 від 06.07.2019 року відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.307, ст.395 КК України.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 01.04.2020 року відносно обвинуваченого ОСОБА_3 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) діб в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», з визначенням розміру застави у сумі 168160,00 грн. В подальшому ОСОБА_3 було етаповано до ДУ «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Під час судового засідання, суд ставить на розгляд сторін питання про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченому.

Прокурор вважав за необхідне продовжити строк тримання під вартою, оскільки існують підстави вважати, що обвинувачений може порушити покладені на нього процесуальні обов`язки.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник заперечували проти продовження строків тримання обвинуваченого під вартою, оскільки ризики, вказані прокурором, не обґрунтовані.

Суд, розглянувши матеріали кримінального провадження, вислухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступного.

Згідно з ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Як встановлено під час судового засідання, ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КПК України, відповідальність за яке передбачена у виді позбавлення волі.

Згідно до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію судового провадження, суд вбачає реальним ризик, що обвинувачений у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків, які безпосередньо судом не допитані.

За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок вжити заходи до забезпечення прав людини, яка тримається під вартою.

Відповідно до ст. 17 Закону України №3477-IV від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини, а також українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

При продовженні дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 суд враховує обставини, передбачені ст.ст. 177-178 КПК України, з урахуванням особи обвинуваченого, його віку, стану здоров`я, майнового стану, міцності соціальних зв`язків, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_3 винним, те, що ОСОБА_3 раніше неодноразово судимий, та того факту, що існують ризики того, що ОСОБА_3 , перебуваючи на волі, зможе продовжити злочинну діяльність, вчинити інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, переховуватися від суду, суд приходить до висновку, що прокурором доведені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної поведінки обвинуваченого ОСОБА_3 .

За таких обставин, на підставі наданих матеріалів, суд приходить до висновку про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 177, 178, 194, 197, 205, 331, 395 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Строк тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на 60 (шістдесят) днів, тобто до 26.02.2021 року.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що у будь-який момент ним, іншою фізичною особою або юридичною особою (заставодавцем) може бути внесена застава відповідно до ухвали Київського районного суду м. Одеси від 01 квітня 2020 року (справа №947/6729/20, провадження №1-кп/947/907/20), тобто у розмірі 168160,00 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят гривень 00 коп.) гривень.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу суду;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;

5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідки в рамках даного кримінального провадження.

Попередити обвинуваченого ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі визначеному КПК України.

Копію ухвали направити начальнику ДУ "Одеський слідчий ізолятор" МЮ України - для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя

29.12.2020