Справа № 308/8758/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання (заяву про відвід головуючого судді) захисника ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000754 від 02.03.2020 відносно ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Захисник ОСОБА_5 заявила відвід судді ОСОБА_6 у вказаному кримінальному провадженні. Відвід мотивовано тим, що 31.08.2020 о 15 год. 00 хв. до суду надійшов обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Обвинувальний акт підзахисній вручено 31.08.2020 о 15 год. 05 хв. Їй, як адвокату, не представлено можливість мати конфіденційне побачення з підзахисною для підготовки до підготовчого судового засідання, яке призначене головуючим ОСОБА_6 на 01.09.2020 на 10 год. 00 хв. Крім того головуючий суддя не здійснив належного завчасного повідомлення сторони захисту про час, місце підготовчого судового засідання, не надавши можливість захисту конфіденційного побачення для підготовки заперечень на обвинувальний акт, а також скарг і клопотань, які останні мали намір подати у підготовчому судовому засіданні. Такими діями, на думку захисника, головуючий суддя виявляє явну неповагу до підсудної та до неї . Також стверджує, що прокурором без присутності захисника передавались її підзахисній якісь процесуальні документи.
Зазначене, на думку сторони захисту, створює обґрунтовані сумніви в об`єктивності головуючого у даному кримінальному провадженні, що є підставою для відводу на підставі п.4 ч.1 ст. 75 КПК України.
У судовому засіданні, захисник ОСОБА_5 підтримала заяву про відвід судді із зазначених у ній підстав, просила її задоволити. Окрім того повідомила, що на досудовому розслідуванні стороною обвинувачення було задоволено клопотання про обов`язкове повідомлення її про всі слідчі та розшукові дії, що будуть проводитися з її підзахисною. У порушення вказаного клопотання прокурором передавались підзахисній якісь процесуальні документи без повідомлення захисника.
У судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_4 підтримала заявлену її захисником заяву про відвід судді, просила її задоволити.
У судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_6 , вважає заяву необґрунтованою та такою, що не містить підстав для відводу судді відповідно до норм КПК, просив суд відмовити в її задоволенні.

Суд, ознайомившись із заявою про відвід, заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.4ст. 80 КПК України заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду, а відповідно до ч.5 цієї статті відвід повинен бути вмотивованим.
Згідно з ч.1ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.
Статтею 75 КПК України передбачені випадки коли слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, а саме якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.
Стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.
Норми національного права не визначають зміст нормативної конструкції "неупередженість" ("безсторонність") судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості слід керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:
(і) "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;
(іі) "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.
Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.
Наведені в заяві обставини про відвід судді є такими, що не свідчать про упередженість судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Заявлений відвід стосується оцінки процесуальних дій сторони обвинувачення та процесуальних дій головуючого судді у справі, яким суд, що розглядає питання відводу, не вправі надавати оцінку. Разом з тим згідно правового аналізу норм глави 31 КПК України такі дії можуть бути предметом оскарження в апеляційному порядку.
За таких обставин, судом не встановлено підстав для задоволення відводу судді ОСОБА_6 з мотивів зазначених у клопотанні (заяві про відвід головуючого судді ) захисника ОСОБА_5 , а тому в його задоволенні слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 75, 78, 80, 81 КПК України, суд, -

П О С Т АН О В И В:
У задоволенні клопотання (заяви про відвід головуючого судді) захисника ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,- відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1