Справа № 185/6632/20
Провадження № 1-кс/185/1421/20
29 вересня 2020 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , у присутності підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровської області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваної в скоєнні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Павлограда, Дніпропетровської області, українки, громадянки України, з середньою освітою, не працюючої, не одруженої, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -
Клопотанням слідчого, яке надійшло до суду 29 вересня 2020 року, погодженим з прокурором, порушується питання про застосування до підозрюваної в скоєнні злочину, передбаченому ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, ОСОБА_6 , 07 вересня 2020 року, приблизно о 18 годині 30 хвилин (точного часу досудовим розслідування не встановлено) перебувала в приміщенні майстерні з ремонту взуття, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград на території ринку, розташованого по вул. Заводській, 35, де на робочому столі майстра, побачила мобільний телефон Huawei P8 lite ALE-L21, 16 Gb. У цей час у останньої виник злочинний умисел направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у сховище вказаного мобільного телефону, що належить ОСОБА_7 .
У цей час ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел направлений на протиправне викрадення чужого майна та звернення його на свою користь, перебуваючи поблизу робочого столу, який розташований на території майстерні, яка є робочим місцем майстра та огороджена ширмою, що розділяє приміщення майстерні, відчинивши хвіртку, вказаної ширми, проникла на територію приміщення де на робочому столі перебував вищевказаний мобільний телефон. Переконавшись, що за її злочинними діями ніхто не спостерігає, а власник мобільного телефону перебуває в іншому приміщенні майстерні, діючи умисно, повторно, викрала з даного робочого столу вищевказану техніку, чим спричинила потерпілому ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 1 733,33 гривень. З місця скоєння злочину ОСОБА_6 зникла, викраденим майном розпорядилась на свій розсуд.
Таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням у сховище, вчинене ОСОБА_6 , кваліфікується за ч. 3 ст. 185 КК України.
29 вересня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченому ч. 3 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням у сховище.
На думку слідчого, що погоджена з прокурором, відносно підозрюваної ОСОБА_6 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки враховуючи ймовірну тяжкість покарання у вигляді позбавлення волі у разі визнання її винуватою у вказаному кримінальному правопорушенні, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до шести років, ОСОБА_6 перебуваючи під загрозою застосування суворого покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Враховуючи що ОСОБА_6 не має постійного місця роботи, постійного джерела прибутку, вчинила злочин у період іспитового строку, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, зазначив про те, що по даному кримінальному провадженню крім ризиків зазначених у клопотанні існує ризик впливу на свідка ОСОБА_8 . Просив задовольнити клопотання.
Підозрювана ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснила, що підозру визнає повністю, однак не погоджується з застосуванням до неї такого запобіжного заходу як тримання під вартою. Просила застосувати до неї запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з можливістю працювати, пояснила, що на даний час вона не офіційно працює у Бізнес Центрі по вул. Г. Світличної у Кол-центрі, отримує заробітну плату приблизно 6000 -7000 грн. Проживає та зареєстрована у кімнаті в гуртожитку. Мати її позбавлена батьківських прав, однак вона з нею спілкується. Крім того, їй допомагають її бабусі.
Захисник адвокат ОСОБА_5 просив застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту. Зазначив, що ризики вказані у клопотанні не обґрунтовані та безпідставні, оскільки ОСОБА_6 має постійне місце проживання, не офіційно працює та забезпечує себе, спілкується з матір`ю та бабусями.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
29 вересня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
29 вересня 2020 року підозрюваною було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_6 , остання є особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до шести років, має постійне місце проживання, з її слів неофіційно працює та отримує щомісячний дохід 6 000 - 7 000 грн., спілкується з матір`ю та бабусями, раніше судима і вчинила злочин в період іспитового строку.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений слідчим суддею, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, що їй інкримінується.
Крім того, під час визначення підстав для застосування конкретного виду запобіжних заходів також слід ураховувати правило, що закріплено ч. 3 ст. 176 КПК України, - слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику чи ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
У судовому засіданні слідчим та прокурором доведена наявність ризиків щодо можливості підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідка ОСОБА_8 , вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.
Ще однією складовою підстав застосування конкретного запобіжного заходу є наявність відомостей про те, що іншими запобіжними заходами виконання завдання кримінального провадження є неможливим.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні при розгляді клопотання обставини, слідчий суддя вважає, що виконання завдання кримінального провадження можливе іншими запобіжними заходами ніж тримання під вартою і такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді, з покладенням на підозрювану передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України низки обов`язків.
Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровської області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Павлограда, Дніпропетровської області, українки, громадянки України, з середньою освітою, не працюючої, не одруженої, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Покласти на підозрювану ОСОБА_6 наступні обов`язки:
-прибувати по першому виклику до службової особи на визначений нею час;
- заборонити покидати квартиру АДРЕСА_2 , у якій вона мешкає, в період час з 20.00 год. до 07.00 год.;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками по даному кримінальному провадженню.
- носити електронний засіб контролю.
У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Строк дії ухвали до 27 листопада 2020 року включно.
Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.
Контроль за виконанням підозрюваною ОСОБА_6 домашнього арешту покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває справа.
Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1