н/п 1-кс/953/7165/20
"17" вересня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
представника заявника - адвоката ОСОБА_3 ,
11.09.2020 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , в якій скаржник просить суд: зобов`язати, слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , повернути ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене 29.07.2019 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: 1. ніж в ножнах з полімерною рукояткою сірого кольору загальною довжиною приблизно 40 см.; 2. ніж чорного кольору в шкіряному чохлі, на лезі мається напис «КИЗЛЯР СДЕЛАНО В РОССИИ».
В ході проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, «29» липня 2019 року, в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України, проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення зазначеного обшуку, працівниками поліції, тимчасово було вилучене вище вказане майно.
Вказане майно було досліджено експертом Харківського НДЕКЦ МВС України. Так, відповідно до висновку криміналістичної експертизи холодної зброї № 11/510СЕ-19 від 16.12.2019 р., вилучені ножі не відносяться до категорії холодної зброї.
Заявник вважає, що зазначені речі, які були вилучені 29.07.2019 р. під час проведення обшуку, не відповідають критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України, так як вони не є знаряддями кримінального правопорушення, не зберегли на собі його сліди та жодним чином не надають відомості про обставини вчинення вбивства ОСОБА_6 , адже вбивство ОСОБА_6 було вчинено за допомогою вогнепальної зброї.
В судовому засіданні заявник просив скаргу задовольнити та надав пояснення аналогічні тим, що викладені у скарзі.
Слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 до судового засідання не з`явилась, до суду надала лист, в якому вказала, що орган досудового розслідування не заперечує проти передачі вилучених ножів на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_4 , оскільки відповідно до висновку експерта № 11/510СЕ-19 від 16.12.2019 р. вони не відносять до категорії холодної зброї.
Прокурор відділу прокуратури Харківської області до судового засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.
Відсутність суб`єкту оскарження, у відповідності до ч.3 ст.306 КПК України, не є перешкодою для розгляду скарги.
Слідчий суддя, вислухавши доводи заявника, дослідивши документи та оцінивши докази, якими заявник обґрунтовує скаргу, приходить до наступного.
В ч. 1 ст. 303 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на їх оскарження. Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
29.07.2019 р. на підставі ч.3 ст. 233 КПК України, слідчим було проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було вилучено майно, яке зазначено в протоколі обшуку від 29.07.2019 р. (а.с. 11-16).
В подальшому, як передбачено ч.3 ст. 233 КПК України, слідчий за погодженням з прокурором невідкладно звернувся до слідчого судді, та як вбачається з ухвали від 01.08.2019, слідчий суддя, перевіривши чи дійсно були підстави для проникнення до житла, надав дозвіл на проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та вилучення вказаного у протоколі обшуку від 29.07.2019 р. майна.
Відповідно до ч.7 ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Майно, яке було вилучене під час обшуку 29.07.2019 р., прямо зазначене в ухвалі слідчого судді про дозвіл на проведення обшуку, тобто не вважається тимчасового вилученим майном та не потребує додаткового накладення арешту судом, що зазначено в ч.7 ст. 236 КПК України.
29.07.2019 р. поставною слідчого вилучене майно визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
Проте, відповідно до висновку криміналістичної експертизи холодної зброї № 11/510СЕ-19 від 16.12.2019 р., вилучені ножі не відносяться до категорії холодної зброї.
Так, стороною обвинувачення не надано належних доказів, що вилучене майно може містити дані про факти чи обставини, що встановлюються під час даного кримінального провадження, правова кваліфікація якою є ч. 1 ст. 115 КК України, а саме за фактом вбивства ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі слідами вогнепальних поранень, а тому вилучене майно підлягає поверненню особі, у якої воно було вилучене.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; у разі скасування арешту.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя задовольняє скаргу.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Скаргу задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1