У Х В А Л А
Іменем України

26 серпня 2020 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши клопотання Старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_5 у кримінальному проваджені № 0004486 від 19.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою освітою,
непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 , раніше судимий:
06.11.2019 року Деснянським районним судом м. Києва за ч.2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у виді штрафу у розмірі 850 гривень,
ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_5 звернулась до суду в рамках кримінального провадження № 0004486 від 19.08.2020 року з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України ОСОБА_4 ..
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, в провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0004486 від 19.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Судом встановлено, що в провадженні СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0004486 від 19.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

21 серпня 2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Підозрюваний свою вину у вчиненні кримінального правопорушення - злочину визнає.

Згідно з клопотанням, вина підозрюваного ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: показами потерпілого ОСОБА_6 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_6 ; показами свідків; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_7 ; протоколом огляду місця події; речовими доказами по справі; показами підозрюваного ОСОБА_4 ..

Під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено наявність ризиків для обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу, а саме ризиків передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши учасників розгляду клопотання, дослідивши клопотання слідчого, матеріали, долучені в його обґрунтування, приходжу до наступних висновків.

Виходячи з вимог статей 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених ст. 177 цього Кодексу.

Крім того, ч. 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Так, ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання певним ризикам.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.186 КК України.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя приймає до уваги, що інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення, відповідно ст. 12 КК України є тяжким злочином, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років.

Прокурор зазначив, що на даний час наявні ризики, передбачені п.п.1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, зокрема, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Разом з тим, суд дійшов висновку, що прокурор при розгляді клопотання не довів обставини, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Зокрема, у суду відсутні підстави вважати, що ОСОБА_4 має намір переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу підозрюваного в їх сукупності.

При застосуванні запобіжного заходу судом враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Таким чином, у відповідності з вимогами ч. 4 ст. 194 КПК України враховуючи особу підозрюваного, який має сім`ю, наявність постійного місця проживання, з урахуванням положень ст.ст. 177, 178, 199, 202, 206 КПК України, п.3 ст.5 Європейської Конвенції про захист прав і основних свобод людини, тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 є занадто суворим заходом для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, суд вважає недоцільним застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою та вважає за необхідне обрати міру запобіжного заходу у виді домашнього арешту цілодобово, з покладанням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Згідно з положеннями ч.1,2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених не неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Виходячи з наведеного, тяжкості інкримінованого злочину, санкція ч. 2 ст.186 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі до 6 років, з урахуванням особи підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, а також буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню та вчинити інше кримінальне правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 186, 193-196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово.

Заборонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати цілодобово квартиру за адресою реєстрації: АДРЕСА_1 , окрім розумного часу, необхідного для прибуття до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: цілодобово не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду з постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; заборонити спілкуватись з потерпілим і свідками в цьому кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному, прокурору негайно після оголошення.

Ухвалу передати через слідчого для виконання за місцем проживання підозрюваного до Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві.

Строк дії ухвали 60 днів, а саме до 21 жовтня 2020 року включно.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського Апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: