УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисників: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_8 , погоджене з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_9 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кленова Новоград Волинського району Житомирської області, громадянина України, із середньою освітою, неодруженого, працюючого монтажником в ТОВ «Міжнародна архітектурна група», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченихч.4 ст.187, ст.257 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001009 від 25 червня 2020 року,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_9 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченихч.4 ст.187, ст.257 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001009 від 25 червня 2020 року.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001009 від 25 червня 2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України.

12.07. 2020 року у порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_7

12.07.2020 року підозрюваному ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ст.257 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13.07.2020 р. до підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

04.09.2020 р. слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, №0001009 до шести місяців.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07.09.2020 р. відносно підозрюваного ОСОБА_7 продовжено строк дії запобіжного захід у вигляді тримання під вартою строком до 05.11.2020 року.

Наявність ризиків, передбачених у ст.177 КПК України обґрунтовується характером вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними доказами в ході розслідування кримінального провадження.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, знищити, сховати або спотворити будь-які з речей, чи документів, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, необхідність продовження строків тримання підозрюваного під вартою слідчим обґрунтовується тим, що у кримінальному провадження потрібно провести ряд слідчих та процесуальних дій, без яких не можливо закінчити досудове розслідування, а саме: здійснити тимчасовий доступ до інформації, яка перебуває у володінні операторів стільникового зв`язку ПрАТ «ВФ Україна», ПрАТ «Київстар» та ТОВ «лайфселл»; отримати висновок експерта за результатами проведення судової молекулярно-генетичної експертизи по об`єктам дослідження, які вилучені 25.06.2020 під час огляду місця події; встановити інших осіб, які причетні до вчинення вищезазначених кримінальних правопорушень; виконати інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, які необхідні для закінчення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні; виконати вимоги ст. 290 КПК України та надати доступ до матеріалів досудового розслідування; виконати вимоги ст. 291 КПК України та скласти обвинувальний акт.

Провести вказані слідчі та процесуальні дії, у передбачений законом строк не представилося можливим у зв`язку з особливою складністю провадження.

ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років із конфіскацією майна та у вчиненні особливо тяжкого злочину за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 15 років із конфіскацією майна, у зв`язку із чим застосування менш суворого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому та просив продовжити строк тримання під вартою підозрюваного, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Захисник ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення клопотання, вважає, що підозра необґрунтована, відсутні докази причетності ОСОБА_7 до інкримінованих кримінальних правопорушень. Також зазначив, що у підозрюваного під час обшуку не було вилучено доказів, які б свідчили про причетність до кримінальних правопорушень, ОСОБА_7 з підозрюваними ОСОБА_10 та ОСОБА_11 не знайомий взагалі, знайомий лише з ОСОБА_12 , свідки ОСОБА_13 та ОСОБА_14 можуть підтвердити, що в ніч вчинення злочину 23.06.2020 р. ОСОБА_7 перебував вдома. Вказав, що наявність ризиків не доведена прокурором, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, у зв`язку із чим просив змінити запобіжний захід на не пов`язаний із триманням під вартою.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала щодо задоволення клопотання, оскільки відсутні докази причетності ОСОБА_7 до інкримінованих кримінальних правопорушень, підстав для продовження строку дії тримання під вартою немає.

Підозрюваний підтримав позицію своїх захисників, заперечував причетність до інкримінованого злочину.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_13 , пояснив, що проживає разом з ОСОБА_15 , іноді разом працюють, 23.06.2020 року він повернувся додому о 22 годині, о 23 годині приїхав ОСОБА_15 , з яким вони в подальшому розмовляли та дивились відео в телефонах до приблизно 3 години ночі. Коли він прокинувся о 6 ранку, ОСОБА_15 спав у своєму ліжку.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_14 суду пояснив, що має з ОСОБА_15 дружні стосунки, разом працювали, проживав з ним в одній квартирі. Зазначив, 23.06.2020 грали з ОСОБА_15 в футбол, додому приїхали приблизно о 23 годині, повечеряли та полягали спати, заснув він о першій годині ночі, і не чув, щоб хтось виходив. На наступний день з ОСОБА_15 поїхали на роботу об 11 годині. Також вказав, що про відносини ОСОБА_15 і ОСОБА_12 йому не відомо, але вони разом їздили на бокс, також ОСОБА_12 був у їхній квартирі.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали, додатково долучені в судовому засіданні документи, дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001009 від 25 червня 2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_7 та причетність підозрюваного до вчиненого кримінального правопорушення свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.06.2020 р.; протокол допиту потерпілої ОСОБА_16 від 08.07.2020 р.; рапорти працівників УКР ГУНП в Київській області щодо причетності до вчинення злочину ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_7 , ОСОБА_19 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.07.2020, згідно з яким потерпілий ОСОБА_20 на фотографії зображеній під номером 3 впізнав особу, яка вчинила на нього розбійний напад 24.06.2020 р., а саме ОСОБА_7 ; протокол допиту свідка ОСОБА_21 від 09.07.2020 р.; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 09.07.2020 р.; протокол обшуку від 12.07.2020, проведеного за адресою: АДРЕСА_2 .

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбаченихч.4 ст.187, ст.257 КК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання й подальшого тримання під вартою.

Аналізуючи наявність зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя дійшов висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покарання, яке може бути призначене в разі визнання винуватим, отже існують ризики, що останній зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, знищити, сховати або спотворити будь-які з речей, чи документів, які мають істотне значення для кримінального провадження, вчинити інший злочин.

Зазначені ризики є суттєвими, і як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_7 будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

Відповідно до ст.199 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В той же час, прокурором в судовому засіданні доведено продовження існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, такого ступеню, які виправдовують подальше тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 .

Наявність у підозрюваного ОСОБА_7 місця проживання, те що він раніше не судимий, з урахуванням наведених вище факторів не зменшують існування зазначених ризиків.

Даних щодо неможливості за станом здоров`я тримання під вартою ОСОБА_7 слідчому судді не надано.

Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, можливість вчинення інших злочинів, особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність продовження відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, на даній стадії досудового розслідування не зможе запобігти вказаним ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України і не забезпечить належної поведінки і виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, враховуючи конкретні обставини кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та визначаючи розмір застави, суд у відповідності до вимог закону повинен навести аргументи на користь того, що застава саме у такому розмірі спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Визначаючи відповідно до вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання сховатися, у зв`язку із чим, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_22 необхідно визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, адже такий розмір застави, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного, на думку суду, буде гарантією виконанням підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

Такий розмір застави є справедливим та здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, при цьому не порушуючи права підозрюваного, у зв`язку із чим слідчий суддя приходить до висновку про відсутність виключних підстав, які б давали можливість призначити заставу у меншому розмірі.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про продовження підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 26 грудня 2020 року включно .

Визначити заставу в 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 630 600 (шістсот тридцять тисяч шістсот) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: отримувач: ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UA 1012089, призначення платежу: застава за ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 28.10.2020 року по справі 761/34001/20, кримінальне провадження № 1-кс/761/20840/2020.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

1. не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

2. повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

3. прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

4. здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_7 , ухвалою слідчого судді обов`язків - 60 днів з моменту внесення підозрюваним застави у розмірі, визначеному судом.

На ухвалу слідчого судді прокурором, підозрюваним та захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя