Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.10.2020 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0002523 від 12.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-
УСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 .
Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 12.08.2020 у нічний час перебував в приміщенні закладу громадського харчування «Вернісаж», який розташований за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 17, де вживав спиртні напої. Одночасно із цим, у вказаному місці та часі перебував потерпілий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час перебування в вищевказаному кафе приблизно о 04 год. 00 хв. між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 виник конфлікт з приводу однієї з відвідувачки, за яку заступився потерпілий, в результаті якого між останніми зав`язалась бійка, та ОСОБА_7 наніс один удар в обличчя ОСОБА_4 . У зв`язку із цим у ОСОБА_4 виникла особиста неприязнь до ОСОБА_7 та умисел спрямований на його вбивство.
Реалізуючи свій злочинний намір ОСОБА_4 вийшов з приміщення вказаного кафе та у невстановленому слідством місці придбав ніж для вбивства ОСОБА_7 . Слідством встановлено, що приблизно о 05 год. 00 хв. ОСОБА_4 з метою полегшення досягнення мети та уникнення очевидців злочину, запропонував ОСОБА_7 вийти за межі території вказаного закладу громадського харчування, в бік підземного переходу, який знаходиться неподалік, на що потерпілий погодився.
Підозрюваний ОСОБА_4 впевнившись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, ОСОБА_4 знаходячись перед входом до закладу громадського харчування «Вернісаж», який розташований за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 17, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, з мотивів особистої неприязні, умисно, переслідуючи на меті вбивство ОСОБА_7 , дістав з кишені брюк металевий ніж, який заздалегідь для цього приготував, та наніс ним один удар, в життєвоважливий орган, яким є черевна порожнина потерпілого.
Після цього, ОСОБА_4 одразу з місця вчинення злочину зник, а ніж з метою приховати власну причетність до вчинення вбивства викинув у сміттєвий контейнер. Через невеликий проміжок часу ОСОБА_7 під час госпіталізації до лікарні помер в кареті швидкої медичної допомоги.
Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто умисне вбивство.
14.08.2020 Ухвалою Подільського районного суду м. Києва обрано запобіжний захід відносно ОСОБА_4 у виді тримання під вартою строком до 10.10.2020 включно.
Метою продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам які існують на час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: переховування від органів досудового розслідування та або суду; знищення, сховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого (особу, яку визнано потерпілим у даному кримінальному провадженні), свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинення інших кримінальних правопорушень; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримала, просила задовольнити.
Захисник ОСОБА_5 , заперечувала щодо задоволення клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.
Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.
14.08.2020 р. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 10.10.2020 р.
05.10.2020 керівником Київської місцевої прокуратури №7 було продовжено строки досудового розслідування до 3-х місяців.
Відповідно до ч. 3 п. ст. 199 КПК України, обставинами, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої Ухвали про тримання під вартою, є те, що слідчому у кримінальному провадженні необхідно провести кілька експертиз та отримати висновки експертів.
Провести вказані слідчі та процесуальні дії у передбачений законом строк органам досудового розслідування не представляється можливим у зв`язку із складністю кримінального провадження та тривалістю проведення великого об`єму слідчих (розшукових) та процесуальних дій, у зв`язку з чим слідчий звернувся з клопотанням про продовження тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені в статті 178 КПК України.
Запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, відповідно до ст. 131 КПК України, а його застосування здійснюється з метою забезпечення дієвості провадження.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Згідно з вимогами ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також інші обставини зазначені в законі.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Як вбачається з тексту Ухвали Подільського районного суду м. Києва від 14.08.2020 р. міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була обрана до підозрюваного з урахуванням обґрунтованості підозри, даних про особу підозрюваного та з метою запобігання ризиками за ст.177 КПК України. Даних про наявність підстав для зміни підозрюваному запобіжного заходу на менш суворий, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено.
З огляду на конкретні обставини та на суспільну небезпечність діяння, інкримінованого підозрюваному правопорушення, слідчий суддя прийшов до висновку, що, наразі, не перестали існувати ризики, які існували при обрані ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, визначені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України: ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, сховання речових доказів; незаконного впливу на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення.
Виходячи з встановленого судом, слідчий суддя враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
Відтак, з огляду на приведене, характер та фактичні обставини інкримінаваного підозрюваному кримінального правопорушення, свідчить про підвищену суспільну небезпеку. Особа підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, зокрема, і які віднесено згідно статті 12 КК України, до особливо тяжких злочинів. Між тим, санкція відповідної статті КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від семи до пятнадцяти років.
Слідчий суддя також зазначає, що доводи захисника та підозрюваного щодо необґрунтованості підозри не беруться судом до уваги, оскільки поруч з цим просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Тому, продовжуючи такий вид запобіжного заходу, як тримання під вартою, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на теперішній час не відпали, не втратили своєї вагомості і під загрозою можливого застосування покарання, передбаченого санкцією статті, останній може переховуватись від слідства та суду, впливати на свідків. Будь-яких нових обставин, які мають значення при вирішенні питання щодо запобіжного заходу підозрюваному, та які не існували і не розглядались на час обрання та продовження запобіжного заходу підозрюваним у вигляді тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.
Таким чином, виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, обраний відносно підозрюваного запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінується, а разом з тим, допомагає уникнути виникненню ризиків, існування яких доведено, тому слідчий суддя приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Судом вирішувалося питання про можливість вжиття до підозрюваного альтернативного запобіжного заходу, але наявність вказаних вище ризиків та обставин виключає, на думку слідчого судді, застосування таких. Між тим, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, що виправдовує подальше тримання підозрюваного під вартою.
При цьому необхідно зауважити, що суд ґрунтується на принципі презумпції невинуватості, та не ставить ціллю передбачити можливе покарання за інкриміновані обвинуваченим діяння.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за кримінальним провадженням № 0002523 від 12.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити;
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 13 листопада 2020 року включно;
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - у цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1