УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0002097 від 06.08.2020 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Іллічівськ, Одеської області, українця, громадянина України, неодруженого, не працюючого, з вищою освітою, зареєстрованого та фактично за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186, ч. 2 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та відповідного обґрунтування поданого клопотання з боку сторони обвинувачення.
В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання сторони обвинувачення про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в рамках означеного кримінального провадження.

Згідно клопотання, органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у тому, що останній, 06.08.2020 року о 11 годині 00 хвилин, знаходячись за адресою: м. Одеса, вул. Люстдорфської дороги, 31-Б, побачивши раніше не знайому малолітню ОСОБА_7 , яка тримала в руках належний їй мобільний телефон марки «Xiaoma Redmi Note 5», шляхом ривку викрав майно такої особи, розпорядившись викраденим майном на свій розсуд.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 09.08.2020 року о 19 годині 10 хвилин, ОСОБА_5 , знаходячись по вул. Варненська, 1, в м. Одесі, відкрито заволодів мобільним телефоном марки «ZTE Nubia M2» неповнолітнього ОСОБА_8 , й в момент, коли потерпілий спробував забрати свій мобільний телефон, з метою доведення злочинного наміру до кінця, застосував відносно останнього насильство, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, а саме наніс один удар кулаком правої руки в область скроні потерпілого, після чого з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд.

13.08.2020 року відносно ОСОБА_5 складено письмове повідомлення про підозру за фактом можливого вчинення кримінальних правопорушень, ч. 1 ст. 186, ч. 2 ст. 186 КК України, яке було вручено у спосіб, передбачений для вручення повідомлень.
20.08.2020 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 постановлено ухвалу про надання дозволу на його затримання.
08.09.2020 року підозрюваного ОСОБА_5 було затримано.
Оскільки в рамках даного кримінального провадження наявна обґрунтована підозра за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186, ч. 2 ст. 186 КК України, з метою запобігання ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з даним клопотанням про застосування відносно підозрюваного міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
2. Позиції учасників судового засідання.
В судовому засіданні прокурор вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі, подане клопотання просив задовольнити.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні висловила свою категоричну незгоду з поданим стороною обвинувачення клопотанням, звернувши увагу слідчого судді на стан здоров`я її підзахисного, який має сахарний діабет та є ВІЛ-інфікованим, а також має захворювання епілепсії, що позбавляє можливості утримувати її підзахисного під вартою. Крім того, захисник просила врахувати, що її підзахисний повністю визнає свою провину у вчиненні кримінальних правопорушень та розкаюється. З огляду на те, що її підзахисний має постійне місце проживання, просила застосувати відносно останнього міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.
Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні питання міри запобіжного заходу.
Ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 186 КК України.
13.08.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186 КК України, за кваліфікуючими ознаками: відкрите викрадення чужого майна (грабіж), ч. 2 ст. 186 КК України, за кваліфікуючими ознаками: відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинене повторно.
В підтвердження існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 186 КК України, сторона обвинувачення посилається на: протоколи допиту потерпілих, протокол впізнання особи за фотознімками, під час яких потерпілі вказали на ОСОБА_5 як на особу, яка відкрито викрала їх майно, протоколи допиту свідків та інші матеріали клопотання в сукупності.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Відтак, враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 186 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

5. Відомості, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя враховує, що за інкриміновані підозрюваному ОСОБА_5 кримінальні правопорушення, передбачено максимальне покарання у вигляді позбавлення волі строком до 6 (шести) років (ч. 2 ст. 186 КК України), чого не може не припускати підозрюваний ОСОБА_5 , якщо в подальшому його вина у їх вчиненні буде доведена у встановленому законом порядку перед судом. Більше того, слідчий суддя не може не враховувати, що в рамках даного кримінального провадження відносно підозрюваного ОСОБА_5 постановлювалася ухвала слідчого судді про надання дозволу на його затримання. Викладене, на думку слідчого судді, свідчить про наявність в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, слідчий суддя враховує, що в рамках даного кримінального провадження наявні особи малолітніх та неповнолітніх потерпілих та свідків, анкетні дані яких наявні в матеріалах даного клопотання. При цьому, показаннями вказаних осіб на теперішній підтверджується обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри. Викладене, з огляду на процесуальну можливість підозрюваного ОСОБА_5 у ознайомленні з матеріалами даного кримінального провадження, а відтак і анкетними даними вказаних осіб, може свідчити про те, що підозрюваний, в цілях уникнення можливої кримінальної відповідальності, яка загрожує останньому за ймовірно вчиненні ним дії, може вжити заходів до здійснення незаконного впливу на потерпілих осіб та свідків в рамках такого кримінального провадження.

Окрім того, оскільки ОСОБА_5 на теперішній час підозрюється у можливому вчиненні корисливих кримінальних правопорушень проти власності, враховуючи, що останній на теперішній час офіційно не працевлаштований, а відтак не має постійного джерела прибутку, слідчий суддя також приходить до переконання, що попри відсутність у підозрюваного судимості (в силу ст. 89 КК України), все ж ризик можливого вчинення останнім іншого кримінального правопорушення в незначній мірі, проте в рамках даного кримінального провадження наявний.

Що стосується посилання сторони обвинувачення на існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення існування такого ризику перед слідчим суддею доведено не було, оскільки з поданого клопотання не вбачається яким чином та в якій формі підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

6. Вирішення питання можливості застосування в рамках даного кримінального провадження більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.
Так, слідчий суддя враховує, що за обставин даного кримінального провадження ОСОБА_5 інкримінується можливе вчинення кримінально-протиправних дій відносно малолітньої та неповнолітньої осіб, що з урахуванням встановлених слідчим суддею в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вимагає від слідчого судді застосування суворого запобіжного заходу відносно підозрюваного, який забезпечить досягнення мети його дії.
За таких обставин, беручи до уваги вищенаведені мотиви, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яка є в повній мірі достатньою для підозрюваного та відповідає тяжкості інкримінованих йому за обставин даного кримінального провадження дій.

7. Вирішення питання можливості визначення підозрюваному ОСОБА_5 в рамках даного кримінального провадження розміру застави.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

При цьому, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Як вбачається з кваліфікуючих ознак інкримінованих ОСОБА_5 дій, останньому інкримінується застосування насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.

Так, слідчий суддя вирішуючи питання визначення/не визначення відповідного розміру застави підозрюваному, враховує, що останній свою вину у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 186 КК України не заперечує та визнає, у вчиненому, згідно доводів захисника, розкаюється.

Крім того, слідчий суддя враховує стан здоров`я підозрюваного, який являється ВІЛ-інфікованим та таким, який має сахарний діабет, а також приступи епілепсії.

Викладені обставини у своїй сукупності, на думку слідчого судді, свідчать про можливість визначення відносно підозрюваного ОСОБА_5 в якості альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у вигляді застави, який, у випадку її внесення, буде забезпечувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, й в подальшому, у випадку знову ж таки її внесення, забезпечить відшкодування ймовірно завданої за обставин даного кримінального провадження шкоди потерпілим особам.

8. Висновки слідчого судді.
За таких обставин та враховуючи викладене у сукупності, беручи до уваги наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 186 КК України, а також ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання та застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з визначенням відносно останнього в якості альтернативного запобіжного заходу відповідного розміру застави у вигляді 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42 040 (сорок дві тисячі сорок) гривень, що в повній мірі відповідатиме майновому та сімейному стану підозрюваного, й в свою чергу, не буде для останнього завідомо непомірним.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0002097 від 06.08.2020 року задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор».
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42 040 (сорок дві тисячі сорок) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 13.10.2020 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися з м. Одеса без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
- утримуватися від спілкування з потерпілими особами та свідками в рамках даного кримінального провадження;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали обчислюється з моменту фактичного затримання та припиняє свою дію 13.10.2020 року, в межах строків досудового розслідування.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1