У Х В А Л А
іменем України

14 грудня 2020 року м. Зміїв

Слідчий суддя Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участі: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника Акціонерного товариства "АЛЬФА-БАНК" ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

у с т а н о в и в:

Представник АТ "АЛЬФА-БАНК" ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, в якому просила скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 02.08.2019 у справі №621/2142/19.

На обґрунтування клопотання зазначено, що АТ "АЛЬФА-БАНК" є правонаступником АТ "УКРСОЦБАНК" на підставі рішення №5/2019 АТ "УКРСОЦБАНК" від 15.10.2019 щодо припинення АТ "УКРСОЦБАНК" шляхом приєднання до АТ "АЛЬФА-БАНК", що передбачено пунктом 1.2.

Таким чином, з 15.10.2019 на праві приватної власності АТ "АЛЬФА-БАНК" належить двокімнатна квартира АДРЕСА_1 .

Однак, за даними державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, єдиного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на зазначену квартиру зареєстровані обтяження, накладені під час досудового розслідування слідчим суддею Зміївського районного суду Харківської області на підставі клопотання слідчого Зміївського ВП ГУНП в Харківській області у кримінальному провадженні №0000605 від 21.07.2018, а саме ухвалою від 02.08.2019 строком до 20.01.2020.

Строк дії зазначеної ухвали про арешт сплинув, проте внаслідок перебування відомостей про неї у розділі обтяжень Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на цей час АТ "АЛЬФА-БАНК", як власник зазначеного майна, позбавлене пропорційно розпоряджатися ним.

Ухвалою слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 17.07.2019 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні було продовжено до 20.01.2020, а термін накладення арешту за ухвалою сплив, але судом не було винесено ухвалу про скасування арешту.

При цьому, зазначене майно не може бути арештованим, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення речових доказів. АТ "АЛЬФА-БАНК" є добросовісним набувачем майна, на яке накладено арешт, отже накладення арешту могло бути виключно, якщо таке майно є речовим доказом.

На цей час відсутні судові рішення, які набрали законної сили на підтвердження відсутності такого права власності.

АТ "АЛЬФА-БАНК" у кримінальному провадженні немає статусу підозрюваного або обвинуваченого, отже слідчими органами не було встановлено, що арештоване майно є речовим доказом і на нього може бути накладено арешт в межах кримінального провадження.

Також відсутні докази того, що не накладення арешту призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна слідчим не наведено та в ухвалі не зазначено.

Таким чином, АТ "АЛЬФА-БАНК" вже 2,5 роки позбавлено права користуватися власним майном, на яке не могло бути накладено арешт, а досудове розслідування триває майже 3 роки, в порушення строків Кримінального процесуального кодексу України.

Зазначене дало підстави для звернення до слідчого судді з цим клопотанням.

Представник заявника АТ "АЛЬФА-БАНК" ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, у клопотанні просила проводити судовий розгляд за відсутності представника АТ "АЛЬФА-БАНК".

Слідчий ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, подала заяву в якій зазначила, що матеріали кримінального провадження №0000605 від 21.07.2018 за частиною 1 статті 367 Кримінального кодексу України направлені до ХНДІСЕ ім. засл. М. С. Бокаріуса, просила проводити судовий розгляд за її відсутності, проти скасування арешту майна заперечувала.

Прокурор ОСОБА_5 також в судове засідання не з`явився, просив проводити судовий розгляд за його відсутності та відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

За таких обставин клопотання розглянуто за відсутності представника заявника, слідчого та прокурора.

Дослідивши доводи клопотання, дійшов наступного.

Ухвалою слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 02 серпня 2019 року №621/2142/19 було накладено арешт, що полягає у забороні внесення технічних змін та відчуження квартири, розташованої в АДРЕСА_2 , яка згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належить ПАТ "Укрсоцбанк", , юридична адреса: 03150, м. Київ, вул. Ковпака, 29 (а. с. 18-23).

У якості правової підстави для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт квартири зазначено, що вказане нерухоме майно є доказом кримінального правопорушення, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Даними пункту 1.2 рішення №5/2019 єдиного акціонера АТ "УКРСОЦБАНК" від 15.10.2019 підтверджується, що АТ "АЛЬФА-БАНК", є правонаступником АТ "УКРСОЦБАНК". Правонаступництво щодо всього майна, прав та обов`язків АТ "Укрсоцбанк" виникає з 15.10.2019 (а. с. 10, 11).

За Інформацією з державного реєстру речових прав на нерухоме майно №219667730 від 10.08.2020 ПАТ "УКРСОЦБАНК" є власником двокімнатної квартири розташованої в АДРЕСА_2 , на яку накладено арешт (а. с. 12-15).

Відповідно до вимог статті 174 Кримінального процесуального кодексу України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Отже, власник або володілець майна під час розгляду клопотання про скасування арешту майна повинен довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зі змісту клопотання вбачається, що на, думку його автора, термін дії ухвали слідчого судді про арешт квартири сплив, та його застосовано не визнаючи зазначену квартиру речовим доказом у кримінальному провадженні.

Проте з такими доводами клопотання не можна погодитись.

Так, в ухвалі про накладення арешту на зазначену квартиру не визначено строку його дії.

Водночас, зі змісту копії ухвали слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 17.07.2020 вбачається, що у кримінальному провадженні №0000605 від 21.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 367 Кримінального кодексу України проводитися досудове розслідування, строк якого слідчим суддею було продовжено до 21.01.2021 (а. с. 34).

Отже, немає підстав стверджувати, що закінчилися строки досудового розслідування.

Відповідно до вимог статей 214, 223 Кримінального процесуального кодексу України після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, дізнавач, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

Відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Будь-яких доказів на підтвердження того, що з часу постановлення ухвали слідчого судді про накладення арешту на нерухоме найно, яке має значення речового доказу у кримінальному провадженні, до часу розгляду клопотання про скасування арешту змінилися обставини кримінального провадження, в наслідок чого відпала потреба в арешті квартири, заявником клопотання не надано.

Так, з постанови слідчого від 21.10.2019 про призначення будівельно-технічної експертизи та супровідного листа слідчого №10870/119-79/24-2019 від 21.10.2019 вбачається, що у кримінальному провадженні призначено будівельно-технічну експертизу та матеріали провадження з 22.10.2019 знаходяться в експертній установі.

Відповідно до статті 367 Кримінального кодексу України (в редакції чинній до 01.07.2020) передбачена кримінальна відповідальність за службову недбалість, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Згідно пункту 3 Примітки до статті 364 Кримінального кодексу України передбачено, що істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Пунктом 6 частини 2 статті 242 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Тобто, квартира, щодо якої застосовано арешт та вимагається скасування арешту на цей час є предметом дослідження судової експертизи.

Відповідно скасування арешту квартири може зашкодити досягненню мети досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Отже, доводи клопотання про сплив строку дії ухвали слідчого судді про накладення арешту на квартиру, закінчення строків досудового розслідування, безпідставність застосування арешту на квартиру, не ґрунтуються на відповідних доказах.

Арешт квартири застосовано саме з метою запобігання відчуженню квартири АТ "АЛЬФА-БАНК", ризик чого, виходячи із заяви представника банку, є високим.

Таким чином, застосування арешту квартири у даному кримінальному провадженні здійснено у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України, з дотриманням справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту права власності особи, що відповідає вимогам статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а також висновкам Європейського суду з прав людини, зокрема у справах "Бакланов проти Росіїї", "Фрізен проти Росії" щодо здійснення державою контролю за використанням власності шляхом виконання законів.

За таких обставин, оскільки відсутні підстави для висновку, що арешт квартири був застосований безпідставно, відпала потреба в застосуванні або закінчився термін дії арешту зазначеної вище квартири, клопотання представника АТ "АЛЬФА-БАНК" ОСОБА_3 про скасування арешту майна є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 98, 131, 132, 170, 174, 309 Кримінального процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в :

1. Відмовити у задоволенні клопотання представника Акціонерного товариства "АЛЬФА-БАНК" ОСОБА_3 про скасування арешту майна - квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , застосованого на підставі ухвали слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 02.08.2019.

2. Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1