Справа № 404/8344/20
Номер провадження 1-кс/404/2093/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2020 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні і місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області ОСОБА_7 , про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0006289 стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, приватного підприємця, з середньою спеціальною освітою, одруженого, батька двох малолітніх дітей, та батьків-інвалідів проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного у кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 345 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по означеному кримінальному провадженню, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , якому 28.12.2020 року повідомлено про підозру в тому, що він 27.12.2020 року приблизно о 21-00 год., перебуваючи по вул. Салтикова-Щедрина, 43 в м. Кропивницькому, умисно наніс один удар кулаком правої руки в обличчя поліцейському роти №2, взводу №1 батальйону Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_8 , який ніс службу у складі екіпажу «Ліана 107», чим спричинив останньому тілесне ушкодження у вигляді забою м`яких тканин обличчя верхньої губи, яке відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

Підозрюваний і захисник заперечують можливість застосування запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою через: відсутність ризиків невиконання ним процесуальних обов`язків, слідству він не перешкоджає, має постійне місце проживання, працевлаштований, має родину та двох дітей на утриманні. Подія спровокована самим потерпілим.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки обставини зафіксовані в протоколах: огляду місця події, допиту потерпілого та свідків, довідкою з лікарні про діагноз потерпілого, висновком експерта про тяжкість отриманих тілесних ушкоджень, наказом начальника поліції про призначення ОСОБА_8 на посаду поліцейського роти №2 батальйону УПП в Кіровоградській області від 01.08.2019 року, - в сукупності містять достатньо даних, про наявність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_6 за ознаками ч.2 ст.345 КК України. Від слідчого судді, на початковій стадії досудового розслідування, не вимагається визначити правильність кваліфікації, а також: достатність, належність, допустимість, достовірність доказів. Оцінкою доказів займається суд за результатами судового провадження. При вирішенні вимог цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконали слідчий з прокурором.

Згідно ч. 2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Злочин, в якому ОСОБА_6 пред`явлено повідомлення про підозру є: нетяжким, умисним, посягає на авторитет органів державної влади, від якого настали негативні наслідки для здоров`я потерпілого. Таким чином, у даному конкретному випадку існує реальний суспільний інтерес, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, тощо (ст.2 КПК України).

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4 ст.194 КПК України)

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст.22 та ст.26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_6 гарантованого йому права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст.29 Конституції України). Відповідно до ч.1 ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів сукупність: обґрунтованої підозри разом з існуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не вказав переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування більш м`яких видів запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Так, ОСОБА_6 має місце постійного проживання, мешкає в родині, має сталі соціальні зв`язки, офіційно працевлаштований, є батьком та утримує двох дітей і батьків інвалідів пенсійного віку, до кримінальної відповідальності притягується вперше, на обліках у лікарів: нарколога/психіатра не перебуває, зобов`язується беззастережно виконувати покладені на нього обов`язки під час досудового розслідування та сприяти з`ясуванню обставин подій. Ознаки протиправної поведінки припинив, усвідомлює суспільну небезпеку вчиненого, запевняє у недопущенні подібних дій у майбутньому.

Вказані обставини переконують у достатньому рівні репутації підозрюваного, тому слідчим суддею не вбачаються підстави для застосування ОСОБА_6 найсуворішого виду запобіжного заходу.

Відео фіксація інкримінованих подій переконує у відсутності передумов для приховування, перешкоджання чи перекручування визначальних обставин у справі.

Від учасників провадження не надходило заяв про незаконний вплив на них з боку підозрюваного. Такий факт спростовує твердження ініціатора клопотання про намір сторони захисту незаконно вплинути на результати досудового розслідування.

Стороною обвинувачення не надано доказів переховування та у зв`язку з переховуванням, необхідності застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу.

На орган досудового розслідування покладається обов`язок організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням застосованого щодо підозрюваного виду запобіжного заходу. Таким чином, застосування менш суворого заходу забезпечення та контроль з боку органу поліції зможе попередити існуючі ризики.

Відповідно до вимог ст.ст.36 та 40 КПК України, на слідчого з прокурором покладається організація проведення ефективного досудового розслідування та обов`язок збору доказів. Від початку цього кримінального провадження останні мали достатньо часу оглянути/вилучити/процесуально зафіксувати докази. Тобто, не існує приводів знищення, перетворення доказів, а відтак і законних підстав для звернення з клопотанням про застосування тримання під вартою.

З урахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, обґрунтовано вважаю, що на час досудового розслідування ОСОБА_6 достатньо застосувати домашній арешт у певний період доби, що забезпечить реалізацію його права на працю та попередить заявлені у клопотанні ризики. Таким чином, домашній арешт у певний період доби не стане перешкодою у реалізації підприємницької діяльності.

Згідно ч.1, 2 та 6 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

ОСОБА_6 , як правомірний користувач, погодився на безперешкодний доступ працівниками поліції до житла, що перебуває у його володінні.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді домашнього арешту співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, у тому числі забезпечить права підозрюваного та повністю буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

27.12.2020 року ОСОБА_6 фактично затримали в порядку статті 208 КПК України, тобто строки досудового розслідування та дія застосованого запобіжного заходу в виді домашнього арешту в певний період доби, не може перевищувати наявного строку досудового розслідування (два місяці з моменту фактичного затримання та набуття з цього часу процесуального статусу підозрюваного, відповідно до ст. 48 КПК України), з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 181,193-195, 196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під домашнім арештом у певний період доби в межах строку досудового розслідування, строком на шістдесят днів.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання його під домашнім арештом в певний період доби, рахувати з моменту проголошення цієї ухвали, тобто з 30.12.2020 року.

Підозрюваного ОСОБА_6 негайно звільнити з-під варти в залі суду.

Застосований ОСОБА_6 запобіжний захід в виді домашнього арешту в певний період доби припиняє свою дію 27 лютого 2021 року.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- заборонити залишати місце постійного проживання: домоволодіння по АДРЕСА_1 у період з 20 години 00 хвилин до 08 години 00 хвилин;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем його проживання в домоволодіння по АДРЕСА_1 , та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування з потерпілим і свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- при слідуванні за викликом до правоохоронних органів або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, громадські розважальні заклади;

- носити електронний засіб контролю. Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на підозрюваного, обвинуваченого при обранні запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі або у вигляді домашнього арешту.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділення Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_6 .

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік ОСОБА_6 і здійснення за ним контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1