27.08.2020
Провадження по справі № 1-кп/522/2010/20
УХВАЛА

27 серпня 2020 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Одеси обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000051 від 23.01.2020 року відносно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України та громадянина Болгарії, директор ТОВ «Готель Паровоз», який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
представника потерпілих та цивільних позивачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , потерпілої ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 ,
представника потерпілого та цивільного позивача ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_10 ,
захисника ОСОБА_11 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0000051 від 23.01.2020 року відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_3 обвинувачується у тому, що будучи напротязі з початку 2009 року по 17.08.2019 року включно фактичним співвласником та кінцевим беніфіціарним власником (контролером), а в деякий час і посадовою особою та керівником (директором) юридичних осіб (суб`єктів господарювання, у т.ч. ТОВ «ГОТЕЛЬ ПАРОВОЗ»), які фактично використовували двоповерховий комплекс (будівлю) нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_2 , організуючи і здійснюючи господарську та підприємницьку діяльність з надання готельних та інших послуг населенню під торговою маркою «Токио-Стар» («Отель «Токио-Стар»), порушив встановлені законодавством вимоги пожежної безпеки, що спричинило виникнення 17.08.2019 року приблизно о 01 годині 20 хвилин пожежі в готелі « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , якою заподіяно шкоду здоров`ю 10 (десяти) людей та спричинило загибель 9 (дев`яти) людей, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, а саме у порушенні встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, що спричинило виникнення пожежі, якою заподіяно шкоду здоров`ю людей та спричинено загибель людей.
В судове засідання з`явились прокурор, представники потерпілих та цивільних позивачів, захисник та обвинувачений.
Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, проти задоволення якого захисник та обвинувачений заперечували, та яке підтримали представники потерпілих та цивільних позивачів.
Захисник обвинуваченого заявив клопотання про зміну міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме змінити обвинуваченому міру запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний період доби. Прокурор та представники потерпілих заперечували проти задоволення клопотання захисника.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію обвинуваченого; 7) майновий стан обвинуваченого; 8) наявність судимостей у обвинуваченого; 9) дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ст.17 Закону України № 3477-IV від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, а також українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини, як джерело права.
Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Крім того, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинувачених, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Відповідно до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби та може бути застосовано до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Вирішуючи питання щодо міри запобіжного заходу, суд приймає до уваги ухвалу Одеського апеляційного суду від 04.08.2020 року, якою було відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, яка набрала законною сили та має преюдиційне значення, а встановлені даною ухвалою обставини та юридичні факти не потребують додаткової перевірки.
Обираючи запобіжний захід ОСОБА_3 , суд враховує дані про особу обвинуваченого, який є приватним підприємцем, має власний бізнес на території м. Одеси та низку об`єктів нерухомості, має на утриманні цивільну дружину та матір похилого віку, що свідчить про наявність в останнього достатньо міцних соціальних зв`язків.
Також суд приймає до уваги поведінку обвинуваченого після пожежі, під час досудового розслідування, який, як констатовано в ухвалі суду апеляційної інстанції, сумлінно виконує покладені на нього обов`язки та вживає заходів по відшкодуванню потерпілим шкоди, завданої в результаті злочину, в якому він обвинувачується, що знайшло своє підтвердження в судовому засіданні та не спростовано прокурором.
Разом з тим, суд враховує, що останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання до восьми років позбавлення волі, тому існує ймовірність того, що обвинувачений, розуміючи наслідки покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим, на стадії судового розгляду кримінального провадження може вдатися до спроб переховування від суду, з метою уникнення відповідальності, що на даний час свідчить про існування незначного ступеню заявленого у клопотанні прокурором ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України.
Крім того, суд вважає, що в цілому не виключається існування інших заявлених у клопотанні прокурора ризиків, передбачених п.п. 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений ОСОБА_3 може: знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших обвинувачених, експертів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Однак стороною обвинувачення не доведено та даних на підтвердження існування таких ризиків суду надано не було.
В судовому засіданні стороною захисту було надано суду докази, які підтверджують, що обвинувачений ОСОБА_3 здав на зберігання слідчому у кримінальному провадженні оригінал паспорту громадянина України для виїзду за кордон та оригінал паспорту громадянина Республіки Болгарії, на виконання ухвали Одеського апеляційного суду від 04.08.2020 року.
Посилання захисника на те, що цей факт вказує на відсутність існування ризику можливого переховування обвинуваченого від правосуддя, суд не вважає беззаперечним, оскільки хоча і дійсно мінімізує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак свідчить про те, що обвинувачений виконав покладений на нього ухвалою суду апеляційної інстанції обов`язок, передбачений п. 8 ч.5 ст. 194 КПК України.
Разом з тим, відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Враховуючи, що кримінальним правопорушенням, у якому обвинувачується ОСОБА_3 , заподіяно шкоду здоров`ю десятьом особам та спричинено загибель дев`яти людей, а також подано 26 цивільних позовів до обвинуваченого, суд вважає, що дані обставини є суттєвими, тому не вбачає підстав для застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби.
Також захисник обвинуваченого просив при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту змінити адресу, за якою заборонити ОСОБА_3 залишати житло за адресою: АДРЕСА_3 , надавши на підтвердження дані про те, що вказане житло належить ОСОБА_3 , перебуває під арештом, накладеним під час досудового розслідування в рамках даного кримінального провадження, тому не може бути відчужене до завершення судового розгляду по справі, що не міг спростувати прокурор в судовому засіданні.
В судовому засіданні представники потерпілих не заперечували проти зміни адреси при застосуванні відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Однак, суд враховує думку представників потерпілих, які зазначили, що зважаючи на наслідки кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , вони заперечують проти зміни обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний період доби, оскільки вважають, що таким чином це порушуватиме інтереси потерпілих у даному кримінальному провадженні.
Крім того, дотримуючись завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, суд враховує необхідність дотримання справедливого балансу між інтересами суспільства та держави з одного боку та забезпечення охоронюваних прав та свобод і законних інтересів учасників кримінального провадження.
При цьому суд вважає необхідним зазначити, що сторона захисту у подальшому під час судового розгляду не позбавлена права подавати клопотання про зміну обвинуваченому запобіжного заходу, у порядку передбаченому нормами чинного процесуального законодавства.
Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що на даній стадії судового розгляду, з урахуванням даних про особу обвинуваченого, який має міцні соціальні зв`язки, відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення та його наслідкам, враховуючи суспільно-резонансний характер справи, що у сукупності дає достатні підстави вважати, що на даній стадії судового розгляду застосування запобіжного у вигляді домашнього арешту у нічний період доби не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти можливим потенційним ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 181, 314-316, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про застосування обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту - задовольнити.
Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Застосувати відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_3 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 25.10.2020 року включно.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до Приморського районного суду м. Одеси за першою вимогою;
- не відлучатися з місця проживання, в якому обвинувачений перебуває під домашнім арештом, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи, а також зміну засобів зв`язку;
- утримуватися від спілкування особисто або через інших осіб, а також через соціальні мережі, засоби мобільного зв`язку та мобільні додатки з потерпілими, свідками, експертами в даному кримінальному проваджені, визначеними слідчим або прокурором;
- носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного обов`язків.
Виконання ухвали Приморського районного суду м. Одеси про застосування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 , у вигляді домашнього арешту та контроль за його поведінкою покласти на співробітників Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з моменту постановлення ухвали суддею, тобто з 27 серпня 2020 року.
Строк дії застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та покладених на обвинуваченого обов`язків припиняє свою дію 25.10.2020 року включно.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі в ГУНП м. Одесі.

Суддя Приморського районного ОСОБА_1
суду м. Одеси