КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 534/1753/20
Провадження № 1-кс/534/421/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2020 року місто Горішні Плавні
Слідчий суддя Комсомольського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Малики, Кременчуцького району, Полтавської області, громадянки України, незаміжньої, працює не офіційно, має на утриманні неповнолітню дитину, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої:
1)21.03.2019 вироком Комсомольського міського суду Полтавської області за ч.1 ст.185, ч.2 ст. 190, ч.1 ст. 70, ст.76 КК України до 1 року позбавлення волі із звільненням від відбування покарання на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком на 1 рік;
2)17.01.2020 вироком Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області за ч.2 ст.185 КК України до 2 років 2 місяців позбавлення волі із звільненням від відбування покарання на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком на 1 рік 6 місяців ;
3)15.05.2020 кримінальне провадження №0000328 за ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 357 КК України направлено до суду з обвинувальним актом;
4)30.07.2020 кримінальне провадження №0000039 за ч.2 ст. 185 КК України направлено до суду з обвинувальним актом ;
5) 04.09.2020 кримінальне провадження №0000469 за ч.2 ст. 190 КК України направлено до суду з обвинувальним актом;

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185 КК України,
в с т а н о в и в:

До Комсомольського міського суду Полтавської області звернувся слідчий СВ відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП України ОСОБА_6 із клопотанням, погодженим прокурором, в якому прохає застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вмотивовано слідчим необхідністю забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, запобіганням спробам останньої переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Виходячи із змісту внесеного клопотання, органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень проти власності за наступних обставин.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 10.09.2020 близько 12 год. 00 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи між будинками 35 та №7 по вул. Портова в м. Горішні Плавні Полтавської області, помітила мобільний телефон марки «Мі» модель «А3», блакитного кольору, який знаходився поруч з ОСОБА_7 , який в той момент спав на землі поблизу столу, що розташований у дворі між вищезазначеними будинками. В цей час у неї виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення вказаного мобільного телефону.

Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , діючи таємно, повторно, з корисливих мотивів та мети скориставшись тим, що за її діями ніхто не спостерігає, викрала мобільний телефон марки «Мі» модель «А3», блакитного кольору, імеі 1- НОМЕР_1 , імеі 2-53101 вартістю 4013 грн. 33 коп.

Після цього ОСОБА_5 місце скоєння злочину покинула та викраденим майном розпорядилась на власний розсуд, чим спричинила ОСОБА_7 матеріальної шкоди на суму 4013 грн. 33 коп.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

10.10.2020 близько 03 год. 00 хв. в ОСОБА_5 , в якої на той момент перебував в розпорядженні телефон марки «Xiaomi», модель «Redmi Note 8», темно сірого кольору, що належить ОСОБА_8 , виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 діючи таємно, повторно, з корисливих мотивів та мети , за допомогою мобільного додатку «приват 24», що був встановлений на мобільному телефоні ОСОБА_8 , перерахувала належні йому грошові кошти в сумі 1100 грн. на банківську картку № НОМЕР_2 , емітовану АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_9 .

Після цього мобільний телефон був повернутий власнику, а викраденими коштами ОСОБА_5 розпорядилась на власний розсуд, чим спричинила ОСОБА_8 матеріальної шкоди на суму 1100 грн.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

В судовому засіданні прокурор, підтримуючи клопотання слідчого та зазначаючи про наявність обґрунтованих ризиків, передбачених ст.177 КПК України, наполягав на застосуванні до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. При цьому зазначив, що ОСОБА_5 неодноразово притягувалась до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів проти власності, маючи непогашену судимість, у період іспитового строку продовжила вчиняти кримінальні правопорушення. Ризик ухилення вмотивований тим, що під загрозою покарання ОСОБА_5 може переховуватись від слідства та суду, стійких соціальних зв`язків не має. Також посилався на те, що ухвалами Комсомольського міського суду Полтавської області від 22.06.2018, 09.07.2018, 08.08.2018, 27.09.2018, 12.10.2018, 02.11.2018, 07.08.2020 в межах інших кримінальних проваджень ОСОБА_5 була оголошена в розшук та застосовувалось до неї привод через органи внутрішніх справ, у зв`язку з неодноразовою неявкою в судове засідання. Прокурором також надано до суду лист СЗШ І-ІІІ ступенів № 4 з поглибленим вивченням англійської мови Горішньоплавнівської міської ради Полтавської області від 02-17/110 від 18.11.2020 про те, що ОСОБА_5 у 2019-2020 роках не приймала участі у житті сина ОСОБА_10 , не виходила на зв`язок з класним керівником, не відвідувала батьківські збори. До того ж прокурор повідомив, що підозрювана не ухилялася від органів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000289, тобто в межах якого розглянуто судом вищевикладене клопотання.
Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні, не заперечуючи свою причетність до інкримінованих їй кримінальних правопорушень, просила застосувати до неї більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із утриманням під вартою, так як вона на утриманні має неповнолітню дитину, за якою бажає здійснювати догляд. Підозрюваною також подано до суду у судовому засіданні заяву про обрання запобіжного заходу щодо неї у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , де проживають її батьки ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .
Заслухавши прокурора, підозрювану, керуючись своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, враховуючи, що жоден доказ не має наперед встановленої сили, дослідивши матеріали клопотання, приєднані до нього письмові докази у їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
У відповідності до ч.4 ст.176, ст.1 КПК України, запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який відповідно до ст.183 КПК України може бути застосований, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як вбачається з представлених суду матеріалів, в провадженні відділення поліції №2 Кременчуцького відділу поліції ГУ НП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0000289 від 21.10.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185 КК України.

В межах зазначеного кримінального провадження 30.10.2020 ОСОБА_5 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185 КК України.

12.11.2020 ОСОБА_5 було вручено повідомлення про нову підозру в рамках даного кримінального провадження.

Копія клопотання та копії доданих до нього матеріалів вручені підозрюваній ОСОБА_5 17.11.2020 о 18 год. 50 хв.

Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: витягом з ЄРДР за фактами кримінальних правопорушень пов`язаних із викраденням чужого майна; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення; протоколами допиту потерпілих та свідків; протоколами допиту підозрюваної, протоколом проведення слідчого експеременту за участю підозрюваної, випискою по картці/рахунку на ім`я ОСОБА_8 згідно якої 10.10.2020 було здійснено два перекази на картку «Приватбанк» через додаток Приват 24 одержувач ОСОБА_9 на суму 1000 грн. та 100 грн тощо.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин (п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).
За змістом ст.194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази, обставини, які свідчать про 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Проаналізувавши приєднані до клопотання слідчого матеріали досудового розслідування, слідчий суддя доходить висновку, що наведенні вище докази, доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень, які відносяться до нетяжких злочинів.

Одночасно, слідчий суддя зазначає, що у відповідності до ст.198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей.
В якості підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу слідчий у внесеному клопотанні посилається на наявність двох ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, а також можливість вчинення іншого кримінального правопорушення. Наявність зазначених ризиків була підтримана прокурором у судовому засіданні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Слідчий суддя зазначає, що у рішенні Європейського суду з прав людини від 01.06.2006 року у справі «Мамедова проти Росії», (пункті 74) Суд вказував, що хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину. Тримання під вартою також не можна застосовувати як передбачення вироку у формі позбавлення волі.

Обмеження розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості застосування до конкретної особи, є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (Рішення Європейського суду з прав людини «Харченко проти України», «Белевитський проти Росії»).
За таких обставин, за відсутності переконливих доказів на підтвердження можливості підозрюваної ОСОБА_5 переховуватись від слідства та суду, вказаний ризик свого підтвердження в ході розгляду справи не знайшов.

В судовому засіданні прокурором не було підтверджено наявність фактів ухилення підозрюваної під час здійснення досудового розслідування. Також, згідно із приєднаними до клопотання матеріалами та поясненнями підозрюваної і свідка в судовому засіданні, остання має постійне місце проживання, де мешкає із співмешканцем, має на утриманні неповнолітнього сина ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а отже має стійкі соціальні зв`язки.

Разом із тим, слідчий суддя вважає слушними посилання сторони обвинувачення на наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрювана будучи раніше судимою особою обґрунтовано підозрюється у вчиненні двох нових злочинів проти власності в період іспитового строку за вироком Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 17.01.2020.

Згідно із приєднаними до клопотання матеріалами, ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувалася до кримінальної відповідальності, має непогашені судимості, в тому числі за вчинення злочинів, передбачених ч.2 ст.185 КК України. При цьому, згідно із матеріалами справи останнього разу ОСОБА_5 засуджена 17.01.2020 вироком Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області за ч.2 ст.185 КК України до 2 років 2 місяців позбавлення волі із звільненням від відбування покарання на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком на 1 рік 6 місяців.

Також, за посиланням сторони обвинувачення, і це узгоджується із приєднаними до клопотання матеріалами, прокуратурою наразі скеровано до суду три обвинувальні акти відносно підозрюваної ОСОБА_5 , рішення у яких по суті не прийняті.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновків, що докази, надані стороною обвинувачення доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих їй кримінальних правопорушень та достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України.
Між тим, за змістом ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд, серед іншого, зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Приймаючи рішення з цього питання, суд має дослідити обставини, які відповідно до ст.178 КПК України враховуються при застосуванні запобіжного заходу, обґрунтованість такого застосування щодо конкретної особи, зважаючи на дані про її соціальні зв`язки, місце проживання, схильності, способу життя і поведінки тощо.

При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України», п.29 рішення Європейського суду з прав людини від 11.10.2010 у справі «Хайредінов проти України»).
Умовою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою (виходячи з його правової природи), серед іншого має бути також обґрунтована впевненість судді у тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.
З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини, враховуючи відсутність у підозрюваної негативних характеристик, наявність у неї міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання, родичів, які можуть на час застосованого запобіжного заходу мати позитивний вплив на поведінку ОСОБА_5 , її молодий вік та стан здоров`я, а також не надання стороною обвинувачення переконливих доказів, які б свідчили про недостатність застосування до підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, який знайшов своє підтвердження в ході розгляду клопотання, а також відсутність інших ризиків, слідчий суддя доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Оцінивши всі обставини в їх сукупності, у відповідності до вимог ст.178 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати житло цілодобово,як такий, що зможе дієво запобігти ризику, доведеному під час розгляду клопотання.

Відповідно до ч.1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
В судовому засіданні вивчалась можливість перебування підозрюваної під домашнім арештом за адресою: АДРЕСА_2 . Так, згідно із поясненнями підозрюваної, у вказаному житлі проживають її батьки, які забезпечать перебування її для дотримання підозрюваною запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту .
Згідно із приєднаними до клопотання матеріалами, підозрювана ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України не затримувалась.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.176-178,181,194 КПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП України в Полтавській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

Застосувати стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на два місяці.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-не залишати цілодобово житло за місцем постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 .;
-прибувати до слідчого СВ ВП №2 Кременчуцького ВП ГУНП України в Полтавської області ОСОБА_6 , прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 або суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Роз`яснити підозрюваній, що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань до неї може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Направити копію ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту для виконання та контролю органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної та прокурору Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області.

Строк дії ухвали закінчується 16 січня 2021 року.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала слідчого судді, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) діб з дня її оголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1