1Справа № 335/7805/20 1-кс/335/3985/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 вересня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя клопотання слідчого СВ Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна, подане в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 60002141 від 13.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначив, що у слідчому відділенні Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області знаходиться кримінальне провадження , внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 60002141 від 13.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.09.2020 року до Вознесенівського ВП надійшло повідомлення про те, що невстановлена особа, перебуваючи біля магазину, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , відкрито викрав майно, а саме: мобільний телефон марки «Самсунг Джей 7» в корпусі золотого кольору, який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим спричинив останньому матеріальний збиток на суму 10 000 гривень.

13.09.2020 року під час складання протоколу затримання в порядку ст. 208 КПК України гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було виявлено та вилучено: мобільний телефон «Samsung J7» в корпусі золотистого кольору, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 . Патрон травматичної дії «Сова 9мм»; кофту темно синього кольору «Gobsend».

Таким чином у органу досудового розслідування є об`єктивні причини підозрювати, що вище вказане майно, вилучене 13 вересня 2020 року, під час складання протоколу затримання гр. ОСОБА_5 , є речовими доказами у кримінальному провадженні, так як зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, та мають доказове значення для доведення обставин, що підлягають доказуванню у ході досудового розслідування.

Слідчий вважає за необхідне накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду, посилаючись на те, воно має істотне значення для проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, оскільки може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також з метою проведення відповідних слідчих та інших процесуальних дій, у зв`язку з чим звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням про арешт майна.

Слідчий підтримав подане клопотання, надавши відповідну письмову заяву.

У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, розгляд клопотання прокурора проведено без фіксації судового процесу.

Ураховуючи норми ст.ст. 22, 26, 172 КПК України, слідчим суддею визнано за можливе провести судовий розгляд клопотання без участі власника майна та у відсутність прокурора.
Слідчий суддя, перевіривши клопотання заявника на дотримання вимог Кримінального процесуального Кодексу України (далі - КПК), приходить до наступного.
Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).
Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу, а саме є речовим доказом.
При цьому, слідчим суддею шляхом дослідженні матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.
При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.
Тож, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про те, що необхідно накласти арешт на майно на підставі ст. 170 КПК України, оскільки є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у пункті першому частині другій статті 170 цього Кодексу.
За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню та, вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб та накласти арешт саме на підставі ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.
Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 60002141 від 13.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучено 13.09.2020 року, в ході проведення обшуку під час складання протоколу затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: мобільний телефон «Samsung J7» в корпусі золотистого кольору, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , кофту темно синього кольору «Gobsend».

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1