15.12.2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 грудня 2020 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001830 від 10.03.2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
Згідно клопотання, сектором дізнання Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001830 від 10.03.2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
В ході проведення досудового розслідування по матеріалам, було допитано потерпілу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрована на мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , від якої стало відомо, що на протязі тривалого часу вона мешкала зі своїми батьками за адресою: АДРЕСА_2 , однак її батько ОСОБА_6 , отримав у 1968 році, як співробітник БМУ 511, у користування квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 . В подальшому він приватизував разом із дружиною ОСОБА_7 у рівних долях, про що свідчить свідоцтво про право на власність від 12.08.1993 року № 81. ОСОБА_5 також повідомила, що в 1986 році в її батька виявили хворобу Паркінсона з дрижально-регідною формою.
В 1994 році після смерті матері ОСОБА_8 зі своєю сестрою отримують у спадок частку, яка належала померлій, про що в Шостій одеській державній нотаріальній конторі була відкрита спадкова справа №145/95, також потерпіла зазначила, що її батько не виявляв бажання до вступу у спадщину, та не мав наміру приймати частку дружини.
Далі, з середині квітня 2003 року потерпіла дізналась, що ОСОБА_6 одружився з малознайомою ОСОБА_9 , і шлюб було зареєстровано 16.09.2000 року, після чого ОСОБА_9 переселила ОСОБА_6 за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_4 , звідки його 25.04.2003 року було доставлено до МКЛ № 10 до стаціонарного неврологічного відділення лікарні, де госпіталізовано з діагнозом дисциркуляторний енцефаліт 3-й стадії з прогресуючим протіканням, судинним парк сіонізм та церебральній атеросклероз.
24.08.2003 ОСОБА_9 зателефонувала потерпілій та повідомила, що ОСОБА_6 помер. Після смерті батька потерпіла в Шостій одеській державній нотаріальній конторі відкриває спадкове провадження № 121/04, однак через відсутність оригіналів документів у спадщину, яка мала складатись з грошових коштів у розмірі 60000 доларів США, гаража, розташованого за адресою: провулок Артилерійський, не вступила.
В подальшому стало відомо, що ОСОБА_9 прийняла в дар від ОСОБА_6 його частку квартири АДРЕСА_5 . Даний правочин було посвідчено приватним нотаріусом ОСОБА_10 під № 1606 від 28.03.2003 року, і на даний час здає в оренду зазначену квартиру невстановленим особам.
Також в ході допиту ОСОБА_5 повідомила, що після смерті ОСОБА_6 . ОСОБА_9 продала, не маючи підстав та не оформлюючи ніяких договорів, гараж та автомобіль, який належав ОСОБА_6 .
Згідно витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно 4/6 частка квартири
АДРЕСА_5 належить на праві власності ОСОБА_9 на підставі договору дарування № 1606 від 28.03.2003.
У зв`язку з чим є можливість відчуження квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_9 .
Дізнавач суду не з`явився та подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, яке підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом, в зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності дізнавача.
У відповідності до ч.4 ст. 107 КПК України, розгляд клопотання проведено за відсутності учасників судового провадження та без фіксації за допомогою технічних засобів, оскільки всі особи, які беруть участь у судовому провадженні до суду не з`явилися.
Розглянувши клопотання, вивчивши матеріали які обґрунтовують його доводи, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, клопотання дізнавача відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
З клопотання та наданих до нього матеріалів, вбачаються підстави у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, а саме з метою забезпечення збереження вилучених у кримінальному провадженні речей, які за обставинами кримінального провадження є речовими доказами, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, зокрема використані як засоби вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди та є предметом злочину, тобто є доказом злочину, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно з ч.1 ст. 131 КПК України, захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
При цьому, завданням арешту майна є запобігання можливості приховування або знищення, оскільки його незастосування може призвести до втрати доказів, що перешкоджатиме розслідуванню та встановленню істини у кримінальному провадженні.
Дізнавачем в клопотанні конкретно вказаний перелік майна, на яке належить накласти арешт, а також до нього додані документи, якими він обґрунтовує його доводи.
Таким чином, суд вважає, що клопотання є законним, обґрунтованим, та підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Клопотання дізнавача СД Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_5 .
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: