КОМПАНІЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 396/22/19
Провадження № 1-кп/391/7/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.07.2020 р.селище Компаніївка

Компаніївський районний суд Кіровоградської області:

головуюча суддя ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника обвинуваченого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Компаніївка в залі судових засідань Компаніївського районного суду Кіровоградської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000361 від 26.04.2018 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новоукраїнка Кіровоградської області, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, на утриманні маючого двох малолітніх дітей 2015 та 2019 року народження, одруженого, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

26.04.2018 року, близько 10 години 30 хвилин ОСОБА_5 , діючи всупереч вказаним вимогам та п.п. 2,3 порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», згідно яких використання лісових ресурсів проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком, ордером, не маючи лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, прибув до лісозахисного насадження, яке розташоване поруч з 230 км, пікет 4, з правої сторони колії перегону станцій Новоукраїнка-Плетений Ташлик Одеської залізниці, взявши заздалегідь заготовлені та прилаштовані інструменти, що були необхідні для здійснення розпилу стовбурів дерев, а саме бензопилу «Урал» БП 45-30, та з метою подальшого транспортування їх, взяв автомобіль «Mersedes Веns» Vito реєстраційний номер НОМЕР_1 .
26.04.2018 року, близько 10.30 години, за допомогою бензопили «Урал» БП 45-30, ОСОБА_5 здійснив незаконну вирубку дерев породи «Ясен» до ступеня припинення їх росту, відділивши стовбур дерев від кореня в кількості 8 штук діаметром дерева (у корі) біля шийки кореня відповідно: 200*180 мм, 230*200 мм, 220*260 мм, 260*300 мм, 350*350 мм, 330*300 мм, 380*400 мм, 430*400 мм, після чого, почав вантажити спиляні стовбури до автомобіля за допомогою фізичної сили рук, чим спричинив шкоду навколишньому природному середовищу в особі Одеської залізниці на загальну суму 37366,71 грн.
В подальшому, коли ОСОБА_5 , ще знаходився на місці скоєння злочину, його дії були помічені сторонніми особами.
Таким чином, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, кваліфікований як незаконна порубка дерев у захисних та інших лісових насадженнях, тобто в інших особливо охоронюваних лісах.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд прийшов до наступного.

01.01.2019 року набрав чинності Закон України № 2531-VIII від 06.09.2018 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів», яким ч.1 ст. 246 КК України викладено в такій редакції:

Незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду та караються штрафом від тисячі до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк.

Також вказаним Законом внесено Примітку до вказаної статті, відповідно до якої:

1.У цій статті істотною шкодою вважається така шкода, яка у дві тисячі і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.

2. У цій статті тяжкими наслідками вважаються такі наслідки, які у п`ять тисяч і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

З набранням чинності цим Законом змінилось поняття «істотної шкоди» як ознаки складу злочину, передбаченої ч.1 ст. 246 КК України, що призвело до часткової декриміналізації.

Чинна редакція ч.1 ст. 246 КК України охоплює істотну шкоду, яка досягла розміру, що у 2000 (дві тисячі) і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян або іншу істотну шкоду, завдану навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.

Як передбачено пунктом 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України для цілей кваліфікації кримінальних правопорушень неоподатковуваний мінімум доходів громадян обчислюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 цього Кодексу - п`ятдесят відсотків прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на один місяць), встановленого законом про державний бюджет на 01 січня відповідного року.

Із урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2018 року, встановленого статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» (1 762 грн.), податкова соціальна пільга у відповідному році складає 881 грн. (половина розміру прожиткового мінімуму).

Відтак на час вчинення ОСОБА_5 інкримінованих йому дій, мінімальний розмір істотної шкоди як ознаки злочину, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, мав би становити 1762000.00 грн., а згідно обвинувального акту йому пред`явлено обвинувачення у заподіянні лісовому господарству істотної шкоди в розмірі 37 366,71 грн. Обвинувачення у заподіянні іншої істотної шкоди, завданої навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів ОСОБА_5 не пред`являлось.

Таким чином, з 01 січня 2019 року, діяння в якому обвинувачується ОСОБА_5 перестало бути кримінально караним, оскільки заподіяна ним шкода не могла вважатися істотною.

Аналогічний правовий висновок зроблено в постановах Верховного Суду від 07.08.2019 року у справі № 180/290/18 (провадження № 51-2671км19) та від 17.09.2019 року у справі № 183/4569/18 (провадження № 51-1911км19).

Відповідно до положень ст.58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

Згідно ч.2 ст. 4 КК України злочинність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Частиною 1 ст. 5 КК України передбачено, що закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Згідно п.4 ч.1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо, зокрема, набрав чинності закон, яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою.

Отже, суд приходить до висновку, що в даному випадку відбулася часткова декриміналізація діяння шляхом внесення змін до закону про кримінальну відповідальність (ст. 246 КК України), а саме, визначено розмір істотної шкоди (2000 і більше неоподаткованих мінімумів доходів громадян або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів), а тому відсутні підстави для притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 246 КК України у зв`язку з декриміналізацією відповідальності за вчинення злочинного діяння, передбаченого цією статтею.

У відповідності до ст. 129 КПК України цивільний позов публічного акціонерного товариства «Українська Залізниця» (вул. Тверська, 5, м. Київ, поштовий індекс 03680, ) про відшкодування матеріальних збитків на суму 37 366,71 грн. - залишити без розгляду.

Питання про долю речових доказів слід вирішити у відповідності до вимог статті 100 КПК України.

На підставі наведеного та керуючись 4, 5, 246 КК України та ст. 284 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000361 від 26.04.2018 року про обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України закрити на підставі п.4 ч.1 ст. 284 КПК України у зв`язку з декриміналізацією відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів» від 06.09.2018 року.

Цивільний позов публічного акціонерного товариства «Українська Залізниця» (вул. Тверська, 5, м. Київ, поштовий індекс 03680, ) про відшкодування матеріальних збитків на суму 37 366,71 грн. - залишити без розгляду.

Речові докази:

-69 колод деревини породи Ясен, які знаходяться на зберіганні на території Новоукраїнського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, повернути у володіння виробничому підрозділу служби колії «Знам`янська дистанція захисних лісонасаджень» Регіональної філії «Одеська залізниця» ПАТ «Укрзалізниця»;
-бензопилу моделі «Урал-БП-45-30», яка знаходиться в камері зберігання речових доказів при Новоукраїнському відділі поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області повернути законному володільцю;
- 18 фрагментів деревини упакованих в три прозорі пакети із номерами пломб № 7600674, 7600675, 7600676, які знаходяться в камері зберігання речових доказів при Новоукраїнському відділі поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області - знищити.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду Кіровоградської області через Компаніївський районний суд Кіровоградської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя ОСОБА_1