СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. №1-кс/759/4471/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 вересня 2020 року

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління у м.Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000561 від 31.08.2020, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України,-

ВСТАНОВИЛА:

01.09.2020р. до Святошинського районного суду м.Києва звернувся слідчий слідчого відділу Святошинського управління Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000561 від 31.08.2020, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначив, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління Головного управління Національної поліції у м.Києві перебуває кримінальне провадження № №0000561 від 31.08.2020, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.08.2020 на території ставу № 15 Святошинського району, що поблизу вул. Обухівська, в м. Києві в ході перевірки працівниками управління патрульної служби було виявлено мотоцикл «Kawasaki», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі № НОМЕР_2 без свідоцтва про право реєстрації транспортного засобу. Відповідно до рапорту працівників управління патрульної поліції номери рами та двигуна схожі на підробку, шляхом механічного впливу та зміни шрифту номерів.

В зв`язку з цим 30.08.2020 року в ході огляду місця події на території ставу АДРЕСА_1 , було вилучено вказаний мотоцикл та поміщено до спеціалізованого майданчику для тримання транспортних засобів за адресою: АДРЕСА_2 .

31.06.2020 постановою про прилучення речових доказів, мотоцикл «Kawasaki», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі № НОМЕР_2 , було визнано та прилучено до кримінального провадження, як речовий доказ.

31.06.2020 до Київського НДЕКЦ МВС України було призначено транспортно-трасологічну експертизу з метою проведення експертних досліджень.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, «Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого про арешт майна може розглядатися без участі власника майна, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, на чому наполягає слідство.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що мотоцикл «Kawasaki», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі № НОМЕР_2 , має істотне значення, як речовий доказ у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим, з метою збереження даного речового доказу, відшкодування заподіяної шкоди, а також з метою забезпечення проведення судових експертиз, зокрема автотехнічної експертизи (технічного стану).

Враховуючи те, що вищезазначене майно буде використанеяк докази, слідчий звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити клопотання та накласти арешт на мотоцикл «Kawasaki», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі № НОМЕР_2 .

Дослідивши клопотання і додатки до нього, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Так, згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України - заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, у зв`язку з вищевикладеним слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту на вилучене майно, оскільки слідчим доведено, що у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики знищення чи приховування цього майна.

Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління у м.Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000561 від 31.08.2020, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України задовольнити.

Накласти арешт на мотоцикл «Kawasaki», чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі № НОМЕР_2 , а саме накласти обтяження з забороною його перереєстрації, зняття з обліку, на час досудового розслідування.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, без виклику якої було постановлено ухвалу, - строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1