Справа №523/5683/20
Провадження №1-кп/523/1042/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2020 року Суворовський районний суд м. Одеси у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Одеської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , у присутності потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , обвинуваченого, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду обвинувальний акт з долученими до нього документами у кримінальному провадженні за №0000057 від 4.01.2020р. за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.185 ч.3; 28 ч.2, 357 ч.3; 262 ч.2; 28 ч.2, 263 ч.1 КК України,-

Встановив:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт з наданими до нього документами за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.185 ч.3; 28 ч.2, 357 ч.3; 262 ч.2; 28 ч.2, 263 ч.1 КК України.

Вивченням матеріалів встановлено, що під час підготовчого провадження в порядку ст. 315 КПК України стосовно ОСОБА_7 22.04.2020р. був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії ухвали суду припиняє свою дію 20.06.2020р.

У ході судового засідання прокурор надав письмове клопотання про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що обвинувачений обґрунтовано обвинувачується у скоєнні інкримінованих йому злочинів, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, судовий розгляд тільки розпочатий, на теперішній час вагомість ризиків, передбачених сст.177 КПК України не зменшилася та дає підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки обвинувачується у вчиненні чотирьох кримінальних правопорушень, деяким майном встиг розпорядитися, частина майна була вилучена шляхом проведення обшуків, ОСОБА_7 може впливати на свідків, один з яких є особою, яка здавала в оренду гараж та який не допитаний безпосередньо у суді, та яким відомі обставини злочину, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час не встановлено особу, відносно якої матеріали виділені з показів самого обвинуваченого в окреме провадження, яка на думку слідства діяла разом з ОСОБА_7 , більш м`які запобіжні заходи, на думку прокурора, не можуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого та запобігти ризикам, у зв`язку з чим вважав за доцільне продовжити щодо обвинуваченого строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Дослідивши надані до суду матеріали, приймаючи до уваги особу ОСОБА_7 , який за змістом обвинувального акту офіційно не працевлаштований, не має постійних джерел доходів, тяжкість вчинених кримінальних правопорушень, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_7 та покарання, що загрожує у разі визнання особи винною, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду або вдатися до спроб будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню; вислухавши думку учасників процесу потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , які підтримали клопотання прокурора;

- захисника ОСОБА_4 , який заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, звертаючи увагу суду, що клопотання прокурора є ідентичним попередньому, також зазначаючи, що підзахисний свідомо надав покази, які обважнюють статтю, що вони зацікавлені в розгляді справи, маючи намір довести не винуватість в пред`явленому ОСОБА_7 обвинуваченні, водночас вказуючи, що інша особа, відносно якої виділені матеріали, ходить на роботу, має телефон, тому не зрозуміло, чому орган досудового розслідування не виконує своїх обов`язків, підзахисний ніяким чином не може впливати на потерпілого, який є працівником Хаджибеївського відділу поліції, всі слідчі дії проведені, докази по справі зібрані, спричинений збиток за змістом обвинувального акту є невеликим 16 тис. гривень та з урахуванням великої кількості наданих стороною захисту клопотань ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином також не вбачається, тобто прокурором не надано жодних доказів, підтверджуючих ризики, передбачені ст.177 КПК України, крім того підзахисний не наркоман, страждає на ряд захворювань, має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання, на утриманні двоє неповнолітніх дітей, що може підтвердити дружина ОСОБА_7 , раніше не судимий, до затримання працював, підтверджуючи свої аргументи копіями документів, долучених до матеріалів судового кримінального провадження, також посилаючись на те, що тяжкість скоєного злочину не може бути підставою для тримання під вартою, у зв`язку з чим за наведених обставин вважав за можливе застосувати до підзахисного цілодобовий домашній арешт, ОСОБА_7 буде знаходитися вдома з дітьми, тим самим допомагаючи дружині, яка працює; обвинуваченого, який приєднався до думки свого захисника; враховуючи положення ст.331 ч.3 КПК України, оцінюючи у сукупності викладені доводи, суд вважає за доцільне продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» за наступними підставами.

За змістом ст.331 ч.3 КПК України при судовому розгляді незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За змістом ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги, що судовий розгляд по справі тільки розпочатий, не допитані потерпілі, свідки, за змістом пред`явленого обвинувачення дії ОСОБА_7 за ст.ст.185 ч.3; 262 ч.2; 263 ч.1 КК України відповідно до положень ст.12 КК України відносяться до тяжких злочинів, за який, у разі визнання особи винною, передбачене максимальне покарання у вигляді позбавлення волі строком до 10 років, приймаючи до уваги особу обвинуваченого, який, виходячи зі змісту обвинувального акту, свідомо вчинив умисні кримінальні правопорушення за попередньою змовою, не має постійних джерел доходів для матеріального існування, що у сукупності дає підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно вливати на недопитаних свідків з метою зміни ними показів, або іншим чином перешкоджати розгляду кримінального провадження, вбачається ймовірність вчинення іншого кримінального правопорушення, у зв`язку з чим суд дійшов до висновку що раніше обраний запобіжний захід відносно ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та ступеню тяжкості інкримінованих обвинуваченому діянь, на теперішній час ризики, передбачені ст.177 КПК України не змінилися, що унеможливлює застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, будь-яких виключних обставин, які б були перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено.

Враховуючи положення ч.4 ст.183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення та особу обвинуваченого, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених діючим КПК України.

З урахуванням особи обвинуваченого, його віку та майнового стану, обставин злочину, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у межах розміру передбаченого п.2 ч.5 ст.182 КПК України, який передбачений для осіб обвинувачених у вчиненні тяжкого злочину.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132, 177-178, 183, 194, 196, 205, 314-1, 314-315, 369-372, 392 КПК України, суд,-

Постановив:

Клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Відмовити захиснику ОСОБА_4 в задоволенні клопотання про зміну відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 2.08.2020р. включно.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_7 обов`язків, передбачених КПК України у межі - 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 105100 (сто п`ять тисяч сто) гривень.

Зазначену суму підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести на депозитний рахунок для зараховування заставних сум:

Призначення платежу: відповідно ухвали Суворовського районного суду м. Одеси від 4.06.2020 року заставна сума за ОСОБА_7 .

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 обов`язки строком на два місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали складає 60 днів з дня її проголошення та припиняє свою дію 2.08.2020 року.

Копію ухвали направити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для виконання.

На підставі Рішення Конституційного Суду України №4рп-2019 від 13.06.2019 року, ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Головуючий суддя : ОСОБА_1