Справа №295/2065/20
УХВАЛА
про повернення клопотання
20.02.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
розглянувши клопотання ОСОБА_2 про часткове скасування арешту майна, -
в с т а н о в и в :
Директор ПП «Іваницька Т.В.» звернулась до суду з клопотанням про часткове скасування арешту з транспортного засобу «Рута20», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить приватному підприємству «Іваницька Т.В.».
Дослідивши клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання підлягає поверненню заявнику для усунення недоліків, виходячи з наступного.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Як вказано у ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Тобто, виходячи з положень ст.ст. 22, 26 КПК України, на особу, яка подає клопотання покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею факту того, що клопотання подала особа, яка має на це право; клопотання підлягає розгляду в цьому суді; клопотання подано у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є видом заходу забезпечення кримінального провадження.
Згідно з ч.5 ст. 132 КПК України встановлено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Заявник звертається з клопотанням про скасування заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак на неї поширюються положення закону, який регулює порядок застосування та/або скасування відповідного заходу.

Заявник до клопотання взагалі не долучила жодного документу на підтвердження обставин, викладених в ньому. Зі змісту самого клопотання неможливо встановити, ким, відповідно до якого процесуального документу було накладено арешт на майно, перелік такого майна та де воно на даний час знаходиться, в кого воно було вилучене, у зв`язку з чим та відповідно правові підстави на день вилучення, номер кримінального провадження, в межах якого було накладено арешт, не долучено жодного документа, який дав би можливість ідентифікувати інших учасників справи (прокурора, слідчого) для їх повідомлення про розгляд справи.
Також, відсутні докази, що свідчать про те, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Крім того, статею 64 -2 КПК України регламентовано участь в кримінальному провадженні третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт.
Відповідно до вказаної норми, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути:
- особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником;
- керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.
Згідно з ч.5 згаданої вище статті, повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:
1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;
2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;
3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації.
Разом з тим, зі змісту клопотання вбачається, що транспортний засіб, на який було накладено арешт, належить Приватному підприємству «Іваницька Т.В.», при цьому заявник будь яких документів на підтвердження своїх повноважень (копію установчих документів юридичної особи) до клопотання не долучила.
Враховуючи, що заявником не надано доказів, які обґрунтовують дане клопотання, не підтверджено повноваження особи, що звернулась до суду з клопотанням, не вказано інших учасників справи (прокурора, слідчого), слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання подано без додержання вимог КПК України, розгляд його по суті не представляється можливим, а тому повертає його заявнику для усунення недоліків .
Керуючись ст.ст. 171- 174 КПК України, слідчий суддя, -
постановив:
Клопотання ОСОБА_2 про часткове скасування арешту майна - повернути заявнику.
Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1