УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 грудня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання володільців майна ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання володільців майна ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що 06.08.1998р. постановою б/н прокуратури Залізничного району м. Києва, на даний час Солом`янського району м. Києва, накладено арешт на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 .

На думку власників майна, арешт на вказану квартиру був накладений у 1998р. безпідставно, оскільки власників даної квартири не повідомляли про вирішення даного питання, а також копія постанови про накладення арешту від 06.08.1998р. на адресу власників майна ОСОБА_4 та співвласників ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 не надсилалася.

Тому, володільці майна ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , з метою оформлення права власності на вказану квартиру, після смерті одного із власників ОСОБА_4 , звернулися з клопотанням до слідчого судді про скасування арешту з вказаного майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про повернення володільцям майна ОСОБА_2 та ОСОБА_3 поданого клопотання, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В главі 17 КПК України відсутня пряма норма, яка б визначала підсудність розгляду клопотань про скасування арешту.

Разом з тим, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016р., передбачено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Як вбачається з матеріалів, доданих до клопотання, 06.08.1998р. постановою б/н прокуратури Залізничного району м. Києва, на даний час Солом`янського району м. Києва, накладено арешт на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 9 Розділу ХІ. Перехідних положень КПК України запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом. Дана норма узгоджується з вимогами частини першої статті 5 КПК України, за якою процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

З огляду на зазначене, на правовідносини, пов`язані з розв`язанням питання про припинення арешту майна заявників, поширюються норми КПК України 1960 року.

Згідно ст. 126 КПК України (в редакції 1960р.) накладення арешту на майно скасовується постановою слідчого, коли в застосуванні цього заходу відпаде потреба.

Враховуючи, що арешт на майно накладений, в порядку вимог КПК України (в редакції 1960 року), тобто постановою прокурора, та володільцями майна ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не долучено до клопотання доказів, що досудове розслідування в кримінальній справі, в рамках якої було накладено арешт на майно, триває та не завершене, тому слідчий суддя позбавлений можливості перевірити законність та обґрунтованість арешту, накладеного органом досудового розслідування, тобто вирішити дане питання про скасування арешту по суті.

Крім того, до аналогічного висновку дійшов і Верховний Суд (Постанова від 15.05.2019р., справа № 372/2904/17-ц, провадження № 14-496цс18).

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним повернути володільцям майна ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подане ними клопотання із усіма доданими до нього матеріалами, що не позбавляє їх можливості повторного звернення з даним клопотанням в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 32, 132, 170, 174, 309, 369, 371-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання володільців майна ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особам, які подали клопотання, разом із клопотанням та всіма доданими до нього матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1