КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року,

ВСТАНОВИЛА :
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб ДБР, яка полягає у нерозгляді клопотання адвоката ОСОБА_5 від 15.04.2020 року вих. № 20-238-0812 про огляд доказів у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000753, яке об`єднане із кримінальним провадження № 0001732, повернуто особі, яка її подала.

Таке рішення суд мотивував тим, що з матеріалів скарги не вбачається, що ОСОБА_6 або захисник ОСОБА_5 мають певний процесуальний статус у кримінальному провадженні № 0000753, яке об`єднане із кримінальним провадження № 0001732, як цього вимагає п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, захисник ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року, винести нову, якою призначити новий розгляд в суді першої інстанції.
Вважає, що ухвала є незаконною та необґрунтованою, постановленою з порушенням вимог КПК України, суд залишив поза увагою ухвалу Шевченківського районного суду від 15.11.2019 у справі № 761/44103/19 у рамках кримінального провадження № 0000753, якою було встановлено право на звернення ОСОБА_6 з відповідними клопотаннями до Державного бюро розслідувань під час досудового розслідування у рамках кримінального провадження № 0000753.
Заслухавши доповідь судді, думку захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 , який підтримав вимоги апеляційної скарги, дослідивши матеріали, які надійшли з суду першої інстанції; перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Прокурор про день та час розгляду апеляційної скарги належним чином повідомлений у судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.
Згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

На переконання колегії суддів, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні наданих суду матеріалів, ухвала слідчого судді зазначеним вимогам кримінального процесуального закону не відповідає.

Як убачається з матеріалів, наданих судом першої інстанції, 28.04.2020 захисник ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою у порядку ст. 303 КПК України на бездіяльність службових осіб ДБР, яка полягає у не розгляді клопотання адвоката ОСОБА_5 від 15.04.2020 року вих. № 20-238-0812 про огляд доказів у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000753, яке об`єднане із кримінальним провадження № 0001732,
Постановляючи ухвалу про повернення скарги захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 , слідчий суддя виходив з того, що ОСОБА_6 або захисник ОСОБА_5 не мають певного процесуального статусу у кримінальному провадженні № 0000753, яке об`єднане із кримінальним провадження № 0001732, як цього вимагає п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, а тому він не є уповноваженою особою на подання зазначеної скарги.

З такими висновками слідчого судді колегія суддів не погоджується та вважає за необхідне скасувати ухвалу слідчого судді.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому розслідуванні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений Кодексом строк.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, та забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого є і однією із загальних засад кримінального провадження, що знайшло своє втілення у ст. 24 КПК України, і кожному гарантується право на таке оскарження.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини звертав увагу, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права" ( рішення від 4 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France), Series A № 333-B, crop. 42, пункт 36).
Так, з матеріалів справи убачається, що 15.04.2020 слідчому Державного бюро розслідувань направлено клопотання про огляд доказів № 20-238-0812 в рамках кримінального провадження № 0000753, яке об`єднане із кримінальним провадження № 0001732.
Таким чином, особа звернулась зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо не розгляду скарги, однак вона залишилась без належного реагування слідчого, а тому правомірним є оскарження такої бездіяльності відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України.

З урахуванням зазначеного, наведені слідчим суддею мотиви, з яких він виходив при постановленні оскаржуваної ухвали, - не відповідають засадам кримінального провадження.

Крім того, кримінально-процесуальний кодекс не передбачає обов`язку особи надавати докази на підтвердження свого процесуального статусу у кримінальному провадженні, що суд не позбавлений можливості зробити шляхом перевірки матеріалів.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала слідчого судді постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали, якою призначити новий розгляд у суді першої інстанції іншим слідчим суддею.
З урахуванням того, що питання, які порушуються у скарзі, не були предметом розгляду у суді першої інстанції, а суд апеляційної інстанції уповноважений здійснювати перевірку правильності застосування законодавства лише в частині прийнятого слідчим суддею рішення щодо відмови у відкритті провадження за скаргою, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана апелянтом ухвала є незаконною, а тому підлягає скасуванню з призначення нового судового розгляду.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року, якою скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб ДБР, яка полягає у не розгляді клопотання адвоката ОСОБА_5 від 15.04.2020 року вих. № 20-238-0812 про огляд доказів у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000753, яке об`єднане із кримінальним провадження № 0001732, повернуто особі, яка її подала, скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.
Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:
______________ ______________ _______________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/2728/2020
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції: ОСОБА_7
Доповідач у суді апеляційної інстанції: ОСОБА_1