справа №619/1251/20
провадження №1-кс/619/431/20
УХВАЛА

іменем України

28 квітня 2020 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000516 від 25.04.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

установив:
До суду надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: транспортний засіб «ВАЗ 2111440» р/н НОМЕР_1 шасі № НОМЕР_2 , сірого кольору з механічними пошкодженнями, три ключі від автомобілю «ВАЗ 211440», свідоцтво про реєстрацію ТЗ.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 25.04.2020 приблизно о 05 год 00 хв на автодорозі неподалік вул. Лозівської, 88 в м. Дергачі Харківської області відбулося зіткнення автомобіля «ВАЗ 211440» р/н НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 та мопеду «Yamaha» без р/н під керуванням ОСОБА_5 . В результаті ДТП ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження. Під час проведення огляду місця події 25.04.2020 на парковці за адресою: Харківська область, м. Дергачі, вул. 1 Травня, 10, було виявлено і тимчасово вилучено: транспортний засіб «ВАЗ 2111440» р/н НОМЕР_1 шасі № НОМЕР_2 , сірого кольору з механічними пошкодженнями, який поміщено на зберігання до майданчику Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, м. Дергачі, вул.1 Травня, 10, три ключі від автомобіля «ВАЗ 211440», свідоцтво про реєстрацію ТЗ.
Прокурор просила задовольнити клопотання, з підстав які зазначені у ньому.
ОСОБА_6 подав до суду заяву, в якій не заперечував проти арешту автомобіля «ВАЗ 2111440» р/н НОМЕР_1 , та просив даний транспортний засіб передати йому на зберігання.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.
З витягу з ЄРДР вбачається, що 25.04.2020 приблизно о 05 год 00 хв на автодорозі неподалік вул. Лозівської, 88 в м. Дергачі Харківської області відбулося зіткнення автомобіля «ВАЗ 211440» р/н НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , та мопеду «Yamaha», без р/н під керуванням ОСОБА_5 . В результаті ДТП ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п. 1,3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу: НОМЕР_3 власником автомобіля марки: «ВАЗ 211440», р/н НОМЕР_1 , № шасі НОМЕР_2 , сірого кольору є ОСОБА_7 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно довіреності в порядку передоручення від 27.02.2019, ОСОБА_8 , який діяв від імені ОСОБА_7 , на підставі його довіреності, уповноважив ОСОБА_4 , розпорядженням, експлуатацією, користуванням, виїздом за кордон, ремонтом, тощо транспортним засобом: марки та моделі «ВАЗ 211440», рік випуску 2008, двигун НОМЕР_4 , шасі (кузов) № НОМЕР_5 , реєстраційний № НОМЕР_1 , зареєстрованим ТСЦ 6342 19.12.2018, дата першої реєстрації: 05.08.2008, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 .
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Отже, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту вилученого автомобіля «ВАЗ 2111440» р/н НОМЕР_1 , оскільки він відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що він зберіг на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994), в яких заявники скаржилася на контроль за використанням власності в зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення ст.1 протоколу №1, суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п.35).
Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Таким чином, враховуючи наслідки арешту майна для власника майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що арешт автомобіля «ВАЗ 2111440», р/н НОМЕР_1 шляхом заборони на відчуження буде найменш обтяжливим способом, оскільки арешт майна шляхом його вилучення є надмірним.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя
постановив:
Клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000516 від 25.04.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, задовольнити.
Накласти арешт на тимчасове вилучене майно: транспортний засіб «ВАЗ 211440» р/н НОМЕР_1 шасі № НОМЕР_2 сірого кольору з механічними пошкодженнями, шляхом заборони на відчуження, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Транспортний засіб «ВАЗ 211440», р/н НОМЕР_1 , № шасі НОМЕР_2 , сірого кольору з механічними пошкодженнями, три ключі від автомобілю «ВАЗ 211440», свідоцтво про реєстрацію ТЗ, який зберігається на відповідному майданчику Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, м. Дергачі, вул.1 Травня, 10, три ключі від автомобіля негайно передати під письмову розписку на відповідальне зберігання власнику або законному володільцю.
Зобов`язати особу, які передано на зберігання транспортний засіб «ВАЗ 211440», р/н НОМЕР_1 , зберігати його у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати в Регіональний сервісний центр МВС в Харківській області для виконання.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1