Справа № 496/1837/20
Провадження № 1-кп/496/343/20
УХВАЛА

02 червня 2020 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка клопотання прокурора Іллічівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 345 КК України та клопотання захисника ОСОБА_4 про обрання обвинуваченому запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі,

В С Т А Н О В И В:

До Біляївського районного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 345 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор подав клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні злочинів середньої тяжкості, за скоєння одного з яких передбачено покарання до 5 років позбавлення волі. Також, обвинувачений за місцем реєстрації не проживає, не одружений, не працює, утриманців не має, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, а тому може переховуватися від суду, впливати на потерпілих або скоїти інший злочин, так як раніше він тричі притягувався до кримінальної відповідальності, в тому числі двічі за вчинення злочинів, пов`язаних із застосування насильства. Від так, наявні ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України були враховані слідчим суддею при обранні міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого в ході досудового розслідування. Посилаючись на вказані обставини, прокурор вважав за необхідне обрати обвинуваченому міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У підготовчому судовому засіданні обвинувачений та його захисник щодо клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечували та просили обрати обвинуваченому запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою про, що подали відповідне клопотання. Клопотання обґрунтовано тим, що обвинувачений ОСОБА_5 щиро розкаявся у вчиненні злочинів, частково відшкодував одному з потерпілих шкоду, заподіяну йому внаслідок вчинення злочину. ОСОБА_5 має постійне місце роботи та проживання. Крім цього, він знаходиться у шлюбі, від якого має малолітню доньку. На його утриманні знаходиться малолітня дитина та мати, батько помер, що свідчить про наявність у нього міцних соціальних зв`язків. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є занадто суворим по відношенню до обвинуваченого та підлягає зміні.

Потерпілі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у підготовче судове засідання не з`явилися, але від потерпілого ОСОБА_7 надійшла до суду заява, в якій він просив підготовче судове засідання відкласти так як він проходить подальше лікування, про те просив суд залишити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, приймаючи до уваги заяву потерпілого ОСОБА_7 , дослідивши додані до клопотання докази, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Вирішуючи клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою та клопотання захисника про зміну запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, судом враховуються вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини, згідно з якою обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні злочинів середньої тяжкості, за скоєння одного з яких передбачено покарання до 5 років позбавлення волі. Крім цього, обвинувачений тричі притягувався до кримінальної відповідальності, двічі з яких за скоєння злочинів, пов`язаних із застосування насильства і знову вчинив злочин пов`язаний з насиллям. Посилання обвинуваченого та його захисника про те, що обвинувачений свою вину у вчиненні злочину визнає та не має на меті впливати на потерпілих і свідків суд до уваги не приймає, оскільки обвинувачений не надавав своїх пояснень в судовому засіданні, а враховуючи те, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні злочину пов`язаного з насиллям та двічі притягався до кримінальної відповідальності за злочини проти насилля, а тому є ризики того, що він може впливати на потерпілих і свідків, які не допитані в судовому засіданні та може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Ризик переховування від суду прокурором не надано.

Наявність на утриманні у обвинуваченого малолітньої дитини та матері не може запобігти ризикам, передбаченим п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому суд вважає за необхідне обрати обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченому на більш м`який запобіжний захід, суд не вбачає у зв`язку з чим в клопотанні захиснику слід відмовити.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину пов`язаного з із застосуванням насильства, а тому суд вважає за можливе не визначати розмір застави.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 177, 178, 183, 315 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Іллічівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 345 КК України задовольнити.
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: з 02.06.2020 року до 31.07.2020 року, включно, та утримувати його в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Захиснику обвинуваченому в клопотанні про обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою ОСОБА_5 відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення - начальнику ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 7 днів з моменту оголошення (відповідно до рішення Конституційного суду України).

Суддя ОСОБА_1