печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 листопада 2019 року слідчий судя Печерського районного суду м. ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням ОСОБА_3 в інтересах Акціонерного товариства «Укрзалізниці» про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14 листопада 2018 року у справі №757/56020/18-к в межах кримінального провадження №0002784,-
В С Т А Н О В И В:
18.09.2019 у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 в інтересах Акціонерного товариства «Укрзалізниці», яке передано слідчому судді ОСОБА_4 , про часткове скасування арешту майна, згідно вимог якого стання просить скасувати арешт, в частині заборони на право користування майном, накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14 листопада 2018 року у справі №757/56020/18-к в межах кримінального провадження №0002784, на майно, а саме: дерев`яні шпали (ДСТУ ГОСТ 78:2009) для потреб ПЗЗ у кількості 60 тис. шт., згідно укладеного договору б/н (внутрішнє зобов`язнання) від 2018 року щодо постачання матеріалів верхньої будови колії на загальну суму 174 млн. 863 тис. грн., які перебувають у володінні структурних підрозділів АТ «Укрзалізниця».

Мотивуючи подане клопотання про часткове скасування арешту майна, заявник вказує, що на даний час відсутня необхідність у подальшому застосуванні арешту майна в частині заборони користування.
Представник заявника - ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про місце і час розгляду клопотання повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд клопотання у її відсутність, вимоги підтримала та просила задовольнити.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином.
Вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, враховуючи при цьому вимоги статтей 22, 26, 174 КПК України, вважає за можливе провести розгляд клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, письмові докази, враховуючи за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процессуального рішення, приходить до наступного висновку.
Так, судовим розглядом вставнолено, що Першим відділом процессуального керівництва управління організації і процессуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процессуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях, Генеральної прокуратури України здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0002784 від 08.11.2018 за фактом розтрати майна службовими особами Філії «Центр управління промисловістю» ПАТ «Укрзалізниця», її стурктурні підрозділи ВП «Новомосковський шпалопросочувальний завод», Регіональна філія «Південно-Західна залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», які використовуючи своє службове становище, за попередньою змовою з суб`єктами господарювання, сприяли в одержанні державних замовлень на постачання товаро-матеріальних цінностей для об`єктів залізничної інфраструктури за завищеними цінами, чим завдано державі збитків в особливо великих розмірах, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/56020/18-квід 14 листопада 2018 року, накладено арешт на дерев`яні шпали (ДСТУ ГОСТ 78:2009) для потреб ПЗЗ у кількості 60 тис. шт., згідно укладеного договору б/н (внутрішнє зобов`язнання) від 2018 року щодо постачання матеріалів верхньої будови колії на загальну суму 174 млн. 863 тис. грн., які перебувають у володінні стурктурних підрозділів ПАТ «Укрзалізниця».

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального процесуального кодексу України, якою визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, SeriesА N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див.,серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот протии Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див.,наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші протии Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Натомість, під час судового розгляду встановлено, що сторона обвинувачення не заперечує протии задоволення вимог клопотання про часткове скасування арешту майна та надання можливості користування майном, що свідчить про те, що на даний час відпала необхідність у подальшому застосуванні арешту майна заявника.
За викладених обставин, слідчий судя враховує процесуальну позицію учасників кримінального провадження щодо згоди із вимогами клопотання, а відтак, виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання та скасування арешту майна.
Керуючись ст. ст. 2, 22, 26, 170,172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14 листопада 2018 року у справі №757/56020/18-к в межах кримінального провадження №0002784, на майно, а саме: дерев`яні шпали (ДСТУ ГОСТ 78:2009) для потреб ПЗЗ у кількості 60 тис. шт., згідно укладеного договору б/н (внутрішнє зобов`язнання) від 2018 року щодо постачання матеріалів верхньої будови колії на загальну суму 174 млн. 863 тис. грн., які перебувають у володінні стурктурних підрозділів АТ «Укрзалізниця», в частині скасування заборони на право користування вказаним майном.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4