печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_7 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на наступні обставини.

Центральним апаратом Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001769 від 16.08.2019 за підозрою ОСОБА_8 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України.

Так, прокурор вказує, що відповідно до ч. 1 розділу «Загальні положення» Статуту Національної академії аграрних наук України (далі НААН України), затвердженому наказом Міністерства юстиції України від 27.07.2016 № 2332/5 Кабінету Міністрів України № 219 від 02.02.2014, Національна академія аграрних наук України це самоврядна наукова організація, заснована на державній власності, що є державною організацією, створеною як неприбуткова державна бюджетна установа.

Згідно ч. 6 розділу «Загальні положення» вказаного Статуту, основним завданням Академії є наукове забезпечення розвитку галузей агропромислового комплексу, що серед іншого передбачає виробництво елітного насіння та насіння вищих репродукцій, садивного матеріалу сільськогосподарських культур, племінної продукції.

Крім того, відповідно до ч. 7 вказаного розділу НААН з метою виконання покладених на неї завдань розробляє, за дорученням Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України та/або з власної ініціативи пропозиції щодо засад державної наукової і науково-технічної політики, прогнози, інформаційно-аналітичні матеріали, пропозиції, рекомендації щодо суспільно-політичного, соціально-економічного, науково-технічного, інноваційного розвитку держави; здійснює наукову експертизу проектів законів і державних програм, надає експертні висновки, а також надає платні послуги згідно із законодавством.

У клопотанні вказує прокурор, що приблизно у лютому 2019 року, більш точний час та дату під час досудового розслідування встановити не виявилось можливим, працюючи на посаді начальника відділу прогнозування бюджетних програм та фінансового забезпечення НААН України ОСОБА_8 , будучи особою, яка провадить професійну діяльність, пов`язану із наданням публічних послуг зустрілась із керівником ТОВ «Украгропостач 2017» ОСОБА_9 , під час якої останній повідомив ОСОБА_8 про те, що очолюване ним підприємство може поставити НААН насіння соняшнику європейської якості за вигідними цінами. В свою чергу, ОСОБА_8 пообіцяла переговорити на рахунок цього з керівництвом НААН України та у подальшому зателефонувати ОСОБА_9 .

Прокурор вказує, що у начальника відділу прогнозування бюджетних програм та фінансового забезпечення НААН України ОСОБА_8 , виник злочинний умисел спрямований на одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_9 за вчинення в інтересах останнього дій з використанням наданих їй повноважень за наступних обставин.

Згідно наявного умислу, ТОВ «Украгропостач-2017» мав поставити підконтрольному НААН підприємству (ДП «Дослідне господарство «Широке» Донецької державної сільськогосподарської дослідної станції НААН України), насіння соняшнику за ціною вищою за ринкову та після проведення розрахунків між підприємствами, ОСОБА_9 мав передати грошові кошти у якості неправомірної вигоди ОСОБА_8 з розрахунку 50 доларів за кожну одиницю поставленого товару.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_8 зустрілась із заступником начальника управління НААН України, на той час, ОСОБА_6 та повідомила про обставини її розмови із ОСОБА_9 та щодо можливості спільного одержання неправомірної вигоди від останнього за вчинення в його інтересах дій з використанням наданих їм повноважень, на що ОСОБА_6 надав свою згоду.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, ОСОБА_6 , діючи спільно із ОСОБА_8 , з метою одержання неправомірної вигоди, у невстановлених досудовим розслідуванням місці та час, повідомив директору ДП «Дослідне господарство «Широке» Донецької державної сільськогосподарської дослідної станції НААН України ОСОБА_10 , про те, що на очолюване ним підприємство буде поставлено ТОВ «Украгропостач 2017» насіння соняшника, за яке він має розрахуватись в повному обсязі. За здійснення остаточних розрахунків, ОСОБА_10 , мав одержати неправомірну вигоду від ОСОБА_6 , на що надав свою згоду.

ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та ОСОБА_10 , продовжуючи реалізовувати спільний злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди особами, які надають публічні послуги, між НААН України та ТОВ «Украгропостач 2017» укладено угоди на постачання та зберігання 1250 мішків насіння соняшника.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_8 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , зателефонувала ОСОБА_9 та дала контакти і організувала зустріч з директором ДП «Дослідне господарство «Широке» ОСОБА_10 . Так, під час розмови ОСОБА_10 повідомив, що з отриманих 1250 мішків, які ТОВ «Украгропостач 2017» поставили згідно з угодами, він має намір перерахувати за 225 мішків кошти в сумі 738 000 грн., з яких ОСОБА_9 повинен привезти 300 000 грн. у вигляді готівки в серпні 2019 року, після чого із ОСОБА_9 розрахуються остаточно.

Так, 21.09.2019 згідно попередньої домовленості ДП «Дослідне господарство «Широке» в особі ОСОБА_10 перерахувало на рахунок ТОВ «Украгропостач 2017» частину грошових коштів у розмірі 150 000 грн. з загальної суми розрахунку, що становило 738 000 грн.

20.09.2019, близько «13» год. «30» хв., під час зустрічі у робочому кабінеті за адресою: м. Київ, вул. Михайла Омеляновича Павленка, 9, начальник відділу прогнозування бюджетних програм та фінансового забезпечення НААН України ОСОБА_8 , діючи за попередньою змовою з директором ДП «Дослідне господарство «Широке» ОСОБА_10 та співробітником НААН України ОСОБА_6 підтвердила раніше висунуту вимогу щодо необхідності передачі їй неправомірної вигоди у розмірі 100 000 гривень, після чого ОСОБА_9 передав ОСОБА_8 грошові кошти у розмірі 100 000 грн.

03.12.2019 о 12.30 год. знаходячись у приміщенні Національної академії аграрних наук України, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Михайла Омеляновича-Павленка, 9, ОСОБА_8 , реалізуючи спільний з ОСОБА_6 та ОСОБА_10 злочинний умисел, з метою незаконного збагачення отримала другу частину неправомірної вигоди у сумі 50 000 гривень за сприяння у купівлі у ТОВ «Украгропостач 2017» 1250 мішків насіння для підлеглих НААН України дослідних господарств.

03.12.2019 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України.

В цей же день складено, оголошено та вручено повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України.

Прокурор зазначає, що існують обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України, необґрунтованості пред`явленої підозри, що в сукупності слугує підставами відмови у задоволенні клопотання.

Підозрюваний у кримінальному проваджені у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення підозрюваного, його захисника, прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до наявності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , а наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке може бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1(с) статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття заявника під варту має бути конче необхідним для забезпечення його присутності в суді, але водночас інші, менш суворі заходи можуть бути достатніми для досягнення цієї мети. (Рішення : «Ladent v. Poland», n. 55660; «Ambruszkiewicz v. Poland», n.n. 29-33661; «Хайредінов проти України», n. 28).

Затримання особи є настільки серйозним запобіжним заходом, що воно є виправданим, лише якщо інші, менш суворі, заходи були розглянуті та визнанні недостатніми для забезпечення захисту індивідуальних або суспільних інтересів, які можуть вимагати затримання відповідної особи. (Рішення : «X. v. Finland», n. 151).

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виходячи із правової позиції ЄСПЛ при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи її переконливість. При цьому прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.

Між тим, долучені до матеріалів клопотання, а саме заява про злочин ОСОБА_9 від 12.08.2019 щодо вчинення кримінального правопорушення, протоколи допитів ОСОБА_9 від 16.08.2019, 26.09.2019, 27.09.2019, 17.10.2019, відповіді на доручення ГУБКОЗ СБ України від 19.08.2019 та 27.09.2019; протокол обшуку від 03.12.2019 Національної академії аграрних наук України, протокол затримання підозрюваної ОСОБА_8 від 03.12.2019, протокол затримання підозрюваного ОСОБА_6 від 03.12.2019, протоколами огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів грошових купюр від 20.09.2019 та 03.12.2019, наказом Національної академії аграрних наук України № 68-к від 22.02.2018 про призначення на посаду начальника відділу прогнозування бюджетних програм та фінансового забезпечення апарату Президії Національної академії аграрних наук України ОСОБА_8 ; наказ Національної академії аграрних наук України № 400-к від 27.11.2019 про переведення начальника управління наукового забезпечення інноваційно-інвестиційного розвитку експериментальної бази апарату апарату Президії Національної академії аграрних наук України ОСОБА_6 до Інституту захисту рослин Національної академії аграрних наук України, положення про Відділ прогнозування бюджетних програм та фінансового забезпечення Національної академії аграрних наук України, затвердженого 05.10.2017, вказують на можливу подію складу інкримінованого злочину, про те вони в собі не містять даних на підтвердження ризиків задекларованих в клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, прокурором не наведено обставин та не надано доказів того, що підозрюваний має намір переховуватись від органу досудового розслідування та суду або вчиняє будь-які дії для цього, може впливати на хід кримінального провадження незаконними діями, натомість у судовому засіданні підозрюваний зазначив, що наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду він не має, будь яким чином перешкоджати здійсненню досудового розслідування не буде, а відтак приходжу до висновку, що заявлені ризики стороною обвинувачення не містять доказового обґрунтування.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що виключних обставин для тримання ОСОБА_6 під вартою немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні слідчого не вказано та в судовому засіданні не доведено. Заявлені ризики в сукупності з тяжкістю злочину та даними про особу підозрюваного, не можуть слугувати підставами для тримання підозрюваного під вартою.

Враховуючи те, що прокурор не довів суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваного на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід, у вигляді особистого зобов`язання.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними, свідками у даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.

Застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 30.01.2020.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними, свідками у даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_6 з-під варти в залі суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1