Справа № 991/3093/20
Провадження1-кс/991/3186/20
16 квітня 2020 року м.Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду
клопотання прокурора у кримінальному провадженні начальника першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 ,
про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту застосованого відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 перебуваючи на посаді Першого заступника Голови ДМС України, тобто будучи службовою особою, яка займає особливо відповідальне становище, 02.06.2017 у період з 18 год. 37 хв. до 19 год. 54 хв. знаходячись у приміщенні ресторану «Гудман», розташованому за адресою: м. Київ, вул. Жилянська, 75, під час зустрічі з раніше знайомим їй ОСОБА_8 , висловила останньому прохання надати їй неправомірну вигоду у розмірі 1800 доларів США, що згідно з курсом Національного банку України (далі - НБУ) станом на 02.06.2017 становило 47 287, 76 грн., за забезпечення нею оформлення документів для законного перебування на території України громадянина В`єтнаму.
Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , під час цієї ж зустрічі роз`яснила ОСОБА_8 послідовність дій, направлених на створення штучних правових підстав для оформлення громадянину В`єтнаму посвідки на тимчасове проживання в України, а також визначила перелік необхідних для цього документів та запевнила ОСОБА_8 , що вона здатна, використовуючи своє службове становище, здійснити необхідні дії для одержання вищевказаної посвідки на тимчасове проживання в України.
29.06.2017 у період часу з 00 год. 47 хв. до 00 год. 49 хв., перебуваючи у приміщенні ресторану «Fashion Club», розташованому за адресою: м. Львів, вул. Підкови, 1, під час зустрічі з раніше знайомим їй ОСОБА_8 , одержала в якості неправомірної вигоди грошові кошти у загальній сумі 1800 доларів США, що згідно з офіційним курсом НБУ станом на 29.06.2017 складало 46 944 грн., за вчинення нею дій щодо організації процесу видачі іноземцю посвідки на тимчасове проживання в Україні.
У подальшому, у зв`язку з витоком у період з 17.09.2017 по 26.09.2017 інформації про факт оперативної роботи ОСОБА_8 та Національного антикорупційного бюро України, процес незаконного оформлення громадянину Соціалістичної Республіки В`єтнаму ОСОБА_9 посвідки на тимчасове проживання на території України завершений не був.
Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , під час цієї ж зустрічі роз`яснила ОСОБА_8 послідовність дій, направлених на створення штучних правових підстав для набуття іноземцем громадянства України та запевнила ОСОБА_8 , що вона здатна, використовуючи своє службове становище вчинити дії направлені на набуття громадянства України громадянином Ірану.
07.09.2017 у період часу з 14 год. 35 хв. до 16 год. 35 хв., під час зустрічі в приміщенні ресторану «Suluguni», розташованому за адресою: місто Київ, провулок Музейний, 10, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на одержання неправомірної вигоди, діючи повторно, підтвердила ОСОБА_8 раніше визначений нею розмір неправомірної вигоди у сумі 30 000 доларів США, а також вказала на перелік документів, який необхідно їй надати для процесу оформлення громадянину Ірану громадянства України на основі штучно створених правових підстав.
У подальшому, у зв`язку з витоком у період з 17.09.2017 по 26.09.2017 інформації про факт оперативної роботи ОСОБА_8 та Національного антикорупційного бюро України, процес оформлення незаконного набуття громадянином Ірану громадянства України завершений не був.
19.12.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 368 КК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.12.2019, ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19.02.2020 строк дії запобіжного заходу та покладених обов`язків, продовжений до 19.04.2020, а саме:
1) прибувати до детектива, прокурора та суду за кожною вимогою;
2) не відлучатися із м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця роботи;
4) утримуватися від спілкуватися зі свідками ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ;
5) здати на зберігання паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі паспорти громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 18.05.2017 та НОМЕР_2 від 11.07.2017 до Солом`янського районного відділу Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області.
Також у клопотанні прокурор зазначає, що закінчити досудове розслідування у строк до 19.04.2020 неможливо через необхідність проведення низки слідчий та процесуальних дій.
Посилаючись на наведені вище обставини, а також на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які продовжують існувати, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, прокурор просить продовжити строк дії запобіжного заходу, застосованого до підозрюваної ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту та раніше покладених обов`язків, строком до 19.06.2020.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав наведених у ньому. Пояснення надав аналогічні тексту клопотання. Зазначив, що нових ризиків не з`явилось, проте ті, які існували, залишаються актуальними.
Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні подав письмові заперечення проти задоволення клопотання та додатково пояснив, що підозра є необґрунтованою, дії детективів Національного бюро носили провокаційний характер та були розпочаті ще до дати заведення оперативно розшукової справи. Про наявність вказаного кримінального провадження ОСОБА_5 відомо з 2017 року та вона не вчиняла ніяких дій, які б давали підстави стороні обвинувачення стверджувати про існування будь-яких ризиків. Крім того з моменту повідомлення ОСОБА_5 про підозру, остання справно дотримується усіх процесуальних обмежень, а у своєму клопотанні прокурор не наводіть ніяких нових підстав для продовження запобіжного заходу та строку дії обов`язків. На підставі зазначеного, просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора.
Підозрювана ОСОБА_5 підтримала позицію захисника. Зазначила, що ніяких протиправних дій не вчиняла, а навпаки, звернулася до працівників СБУ з заявою про вчинення злочину. У зв`язку з епідеміологічною ситуацією та наявністю малолітніх дітей, вбачає необхідність виїхати за межі м. Києва не деякий час, однак позбавлена такої можливості у зв`язку із дією запобіжного заходу та обов`язків. На підставі чого просила відмовити в задоволенні клопотання прокурора.
Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши позицію учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.12.2019, ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19.02.2020 строк дії запобіжного заходу та покладених обов`язків, продовжений до 19.04.2020, а саме:
1) прибувати до детектива, прокурора та суду за кожною вимогою;
2) не відлучатися із м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця роботи;
4) утримуватися від спілкуватися зі свідками ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ;
5) здати на зберігання паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі паспорти громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 18.05.2017 та НОМЕР_2 від 11.07.2017 до Солом`янського районного відділу Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Отже, при вирішенні питання про доцільність продовження дії запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_5 та процесуальних обов`язків, покладених на неї, слідчий суддя має врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Щодо обґрунтованості підозри
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 368 КК України, що підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколом за результатами виконання спеціального завдання з розкриття злочинної діяльності організованої групи чи злочинної організації від 25.10.2017; протоколом огляду та вручення ОСОБА_8 грошових коштів від 27.06.2017; протоколом про результати операції з контрольованого вчинення корупційного діяння в межах оперативно-розшукової справи від 30.06.2017; протоколом за результатами проведення оперативно розшукового заходу візуального спостереження за річчю з використанням відеозапису, фотографування, спеціальних технічних засобів для спостереження від 30.06.2017; протоколом за результатами проведення оперативно розшукового заходу аудіо та вiдеоконтpоль особи вiд 19.07.2017; протоколом допиту у якості свідка ОСОБА_8 від 26.01.2018; висновками судових експертиз відео звукозапису № 6828/20-35 від 27.03.2020 та № 7278/20-35/8029/20-35 від 27.03.2020 та іншими матеріалами кримінального провадження в своїй сукупності.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікацій дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Щодо продовження запобіжного заходу та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України
Відповідно до положень ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Поряд з цим, згідно з приписами ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, що були покладені на підозрювану ОСОБА_5 у зв`язку із обранням щодо неї запобіжного заходу у виді домашнього арешту можуть бути застосовані на строк не більше двох місяців. Однак, у разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.
Розглядаючи необхідність продовження строку дії запобіжного заходу та обов`язків, визначених ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.12.2019, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність ризику можливого незаконного впливу з боку підозрюваної на свідків у цьому кримінальному провадженні. Так, оскільки ОСОБА_5 тривалий час обіймала керівну посаду в органах Державної міграційної служби України, вона здобула широке коло зв`язків, як серед працівників ДМС, так і в інших органах державної влади, з якими може і дотепер підтримувати особисті зв`язки та використовуючи свій авторитет або маніпуляції групової відповідальності за скоєний злочин, з метою уникнення кримінальної відповідальності, підозрювана може чинити вплив на них.
Одночасно з цим слідчим суддею береться до уваги те, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а отже ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. В сукупності зазначеного, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність вказаного ризику.
Окрім цього, на переконання слідчого судді прокурором доведено наявність ризику можливого переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, який ґрунтується на тяжкості інкримінованого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років. А беручи до уваги, що злочини є корупційними, отже у разі засудження, до ОСОБА_5 не буде застосовано звільнення від покарання та не буде застосовано більш м`якого покарання, ніж передбачене законом. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Також, слідчим суддею береться до уваги наявність у підозрюваної родинних зв`язків за кордом та займані посади у ДМС України, за час перебування на яких остання здобула широке коло знайомств, використовуючи які може отримати нові документи, що дають право виїзду з України. Кожна окремо з цих підстав не є вирішальною при оцінці ризику переховуватися, однак у своїй сукупності та з матеріалами кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що зазначений ризик продовжує мати місце, хоча він і не такий вагомий, як на час повідомлення про підозру.
З приводу наданих стороною захисту заперечень стосовно необґрунтованості підозри, повідомленої ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що надані заперечення стосуються саме питання допустимості доказів та остаточної винуватості або невинуватості підозрюваної, що у певній мірі виходить за межі повноважень слідчого судді при розгляді клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу. Належну оцінку таким доказам має дати суд при розгляді справи по суті, а отже у своїх запереченнях захист ставить більш високі вимоги до оцінки доказів на цій стадії досудового розслідування, ніж передбачено законом. З огляду на вказане, слідчий суддя розглядає надані заперечення саме, як позицію сторони захисту щодо невинуватості підозрюваної та відмову в задоволенні клопотання про продовження строку запобіжного заходу.
Одночасно з цим, слідчий суддя зазначає, що відповідно до імперативних норм, закріплених у ч. 6 ст. 181, ч. 7 ст. 194 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом та обов`язків, покладених на підозрюваного, не може перевищувати двох місяців. З огляду на вказане, слідчий суддя позбавлений можливості задовольнити клопотання в частині продовження дії запобіжного заходу і обов`язків до 19.06.2020, включно.
Беручи до уваги вищевикладене, доведеність прокурором у судовому засіданні про недостатність застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку з існуванням встановлених ризиків та те, що покладені на неї обов`язки в достатній мірі та повно забезпечують її належну процесуальну поведінку та виконання процесуальних обов`язків, з метою мінімізації визначених ризиків, враховуючи особу підозрюваної, слідчий суддя вважає за можливе клопотання прокурора задовольнити частково та продовжити дію обов`язків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись статтями: 107, 177, 178, 181, 194, 369-372 КПК України, слідчий суддя,
Продовжити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання особи під домашнім арештом на два місяці, тобто до 16.06.2020, включно, заборонивши їй залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в нічний час доби з 00 год. 01 хв. до 06 год. 00 хв.
Продовжити терміном на два місяці, тобто до 16.06.2020, включно, щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії покладених на неї обов`язків, а саме:
1) прибувати до детектива, прокурора та суду за кожною вимогою;
2) не відлучатися із м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця роботи;
4) утримуватися від спілкуватися зі свідками ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ;
5) здати на зберігання паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі паспорти громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 18.05.2017 та НОМЕР_2 від 11.07.2017 до Солом`янського районного відділу Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1