печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3488/20-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 березня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.10.2019 року №757/56555/19-к у кримінальному провадженні №0000167,

ВСТАНОВИВ:
24 січня 2020 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 24.10.2019 року №757/56555/19-к у кримінальному провадженні №0000167.

У судове засідання представник власника майна не з`явився, повідомлений про розгляд клопотання належним чином, разом з тим 19 лютого 2020 року на адресу суду надійшла заява за підписом ОСОБА_3 про залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з нормою частини четвертої ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду справи слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Відповідно до пункту 19 частини першої ст. 7 КПК України та частини першої ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Частиною першою статті 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вище викладені обставини та приймаючи до уваги заяву адвоката ОСОБА_3 особи, яка подала до суду клопотання, про залишення без розгляду, що свідчить про те, що вимоги клопотання заявник не підтримує, слідчий суддя приходить до висновку, зважаючи на положення ст. 26 КПК України, що клопотання підлягає залишенню без задоволення, оскільки, кримінальним процесуальним законодавством не передбачено залишення вимог клопотання без розгляду.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Керуючись положеннями ст. ст. 1-26, 174, 309, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 24.10.2019 року №757/56555/19-к у кримінальному провадженні №0000167 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1