Справа № 629/13/20
Провадження № 1-кс/629/29/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

10 січня 2020 року слідчій суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000015 від 03.01.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно, а саме: металевий піддон білого кольору, який було вилучено 03.01.2020 року у ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 31 грудня 2019 року близько 15-00 години ОСОБА_4 шляхом перелізання через паркан проник на територію дачної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , де шляхом відчинення дверей проник до приміщення сараю, звідки таємно викрав металевий піддон для душу, який належить його бабусі ОСОБА_5 , чим спричинив останній майнової шкоди в суму 700 гривень.
В ході огляду місця події, який мав місце 03.01.2020 року, проведений в службовому кабінеті № 40 Лозівського ВП ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: м. Лозова, Харківської області, вул. Ярослава Мудрого, 7, у ОСОБА_4 слідчим було виявлено та вилучено металевий піддон, білого кольору, в картонній упаковці. Як пояснив ОСОБА_4 , вказаний піддон викрав 31.12.2019 року у своєї бабусі ОСОБА_5 .
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, на задоволенні клопотання наполягав.
Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Згідно з ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення. Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.
У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.
Оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що металевий піддон, який був тимчасово вилучений під час зазначеного слідчим огляду, можу бути доказом злочину, вважаю за необхідне вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на тимчасово вилучене майно.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні № 0000015 від 03.01.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на металевий піддон білого кольору, вилучений під час проведення огляду місця події від 03.01.2020 року в службовому кабінеті № 40 Лозівського ВП ГУНП в Харківській області у ОСОБА_4 , шляхом заборони його відчуження та розпорядження.
Арештоване майно, а саме: металевий піддон білого кольору після проведення судово-товарознавчої експертизи передати на зберігання власнику - потерпілій ОСОБА_5 .
Заборонити ОСОБА_5 здійснювати будь-які дії щодо розпорядження та відчуження вказаного майна до прийняття процесуального рішення у кримінальному провадженні.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1