пр. № 1-кс/759/1470/20
ун. № 759/4206/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2020 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту в рамках кримінального провадження № 0003164 від 05.07.2019 року,-

ВСТАНОВИВ:
05.03.2020 р. в провадження слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.
Обґрунтовуючи клопотання, заявники зазначають, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 29.01.2020 року у справі № 759/1731/20 в межах кримінального провадження №0003164 від 05.07.2019 року, за клопотанням слідчого накладено арешт на автотранспортний засіб марки "Мерседес-Бенц", моделі СL600, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_5 .
Зазначена ухвала прийнята з грубим порушенням норм матеріального та процесуального законодавства, а накладення арешту порушує законні інтереси ОСОБА_5 , як власника майна.
В судове засідання адвокати ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та/або власник майна ОСОБА_5 на неодноразові виклики до суду не з`явилися, причини неявки в судове засідання 18.03.2020 року не подали, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.
Слідчий та/або прокурор в судове засідання не з`вились за викликом, причини неявки не відомі.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Як визначено у ч. 1, 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Разом з тим, ст. 26 КПК України, передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Разом з тим, судом було вжито всіх вичерпних заходів щодо належного повідомлення учасників процесу про дату та час розгляду справи. Оскільки особа систематично не з`являється для розгляду клопотання без поважних причин, це свідчить про відсутність зацікавленості у ефективному та своєчасному розгляді клопотання, та про неналежне ставлення до наданих їй процесуальним правам та покладеним обов`язкам.

Такий висновок суду ґрунтується на приписах зазначених в КПК України (ст. 26 ч.1), і полягає в тому, що учасник процесу має право розпоряджатися своїми суб`єктивними правами до тих меж поки він не порушує прав інших учасників процесу, а також не порушує заборон, визначених в законі для забезпечення нормального виконання завдань кримінального судочинства.

З огляду на особливість скасування арешту майна, яка полягає, зокрема, у тому, що прийняте слідчим суддею рішення може мати вплив на подальший хід досудового розслідування, КПК України встановлює чіткий строк щодо розгляду відповідних клопотань, а саме: не пізніше трьох днів після надходження клопотання про скасування арешту майна до суду.

Крім того, вважаю за доцільне та можливе взяти до уваги положення листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 року, із змісту якого вбачається, що в контексті вирішення питання про дії слідчого судді в разі відсутності заявника, а також належним чином повідомленого заявника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати клопотання без розгляду. У випадку залишення клопотання без розгляду заявник буде мати право повторно звернутися з таким до слідчого судді чи до суду.

Таким чином, оскільки заявки, які подали клопотання про скасування арешту в судове засіданні не з`явилися двіччі поспіль, відтак прихожу до висновку про те, що клопотання про скасування арешту майна слід залишити без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.7, 9, 21, 81, 174 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту в рамках кримінального провадження № 0003164 від 05.07.2019 року,-залишити без розгляду .

Роз`яснити, що залишення клопотання без розгляду, не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду, в порядку визначеному КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1