Справа № 206/6825/18
1-кп/206/25/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2020 року Самарський районний судом м. Дніпропетровська у складі колегії суддів:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро обвинувальний акт по кримінальному провадженню, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000 від 15.08.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у вчинені кримінального правопорушення передбаченого за ч.5 ст. 185 КК України, -
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_8
представника потерпілого ОСОБА_9
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5
захисників-адвокатів ОСОБА_10 , ОСОБА_11

В С Т А Н О В ИЛА:

06.02.2019 до канцелярії Самарського районного суду міста Дніпропетровська з прокуратури Дніпропетровської області надійшли матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000 від 15.08.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у вчинені кримінального правопорушення передбаченого за ч.5 ст. 185 КК України.
Суд ставить на обговорення питання про встановлення розумного строку для подання доказів прокурору, оскільки за тривалий проміжок часу у судові засідання не з`являються свідки та потерпілий.
Прокурор проти встановлення йому розумного строку для подання доказів.
Представник потерпілого ОСОБА_9 не заперечував проти встановлення розумного строк прокурору для подання доказів.
Захисники-адвокати та обвинувачені вважали за необхідним встановлення розумного строк прокурору для подання доказів, оскільки свідки та потерпілий в судові засідання не з`являються.
Вислухавши думку учасників судового засідання, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Так, з 06.02.2019 в провадженні суду знаходиться вищезазначене кримінальне провадження, 19.04.2019 обвинувальний акт призначено до розгляду та з того часу в судові засідання призначені на 15 травня 2019 року, 07 червня 2019 року, 29 серпня 2019 року, 11 вересня 2019 року, 08 жовтня 2019 року, 07 листопада 2019 року, 22 листопада 2019 року, 26 грудня 2019 року, 31 січня 2020 року, свідки: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , а також потерпілий ОСОБА_15 , не з`являлися, прокурор вказаних свідків зобов`язувався доставити до суду, крім того обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається в даному випадку на прокурора, проте стороною обвинувачення не вжито дієвих заходів для розгляду кримінального провадження у розумінні положень закону про розумність строків.
Разом з тим щодо потерпілого ОСОБА_15 , колегія суддів, вважає за необхідне зазначтити, що потерпілий у вищезазначені судові засідання не з`явився, про час, місце та дату розгляду судових засідань, був сповіщений належним чином, згідно вимог чинного законодавства України, сповіщалися за допомогою поштового відправлення із повідомленням.
Частиною 6 статті 55 КПК України, яка регулює правове положення потерпілого. Зокрема, зазначеною нормою встановлено: «Якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної за- яви, положення частин першої третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сімї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сімї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням потерпілими може бути визнано кілька осіб».
За змістом ч.1 ст.318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, що є надзвичайно важливим для належного здійснення правосуддя і відноситься до категорії основних прав і свобод людини.
Враховуючи положення ч. 1 ст. 114 КПК України, суд вважає за доцільне для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку встановити прокурору строк для подачі до суду доказів у інкримінованих кримінальних правопорушеннях.
Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.
У п.116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009р. у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983р. у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п.1 ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005р. у справі «Павлюлінець проти України»).
Вимоги оперативності розгляду кримінальних проваджень у справах, по яких підсудний тримається під вартою, ґрунтуються на підвищених вимогах до розумного строку розгляду (з урахуванням виключного ступеня обмеження права особи на свободу). Усталена правова позиція ЄСПЛ із зазначеного питання наведена у п.90 рішення у справі «Тодоров проти України»: «Суд також зазначає, що протягом усього кримінального провадження заявник у цій справі тримався під вартою, що вимагало від державних органів, які розглядали справу, особливу сумлінність у здійсненні правосуддя без затримок (див., наприклад, п.83 рішення у справі «Смірнова проти Росії» (Smirnova v. Russia) та п.31 рішення від 31.01.2006р. у справі «Юртаєв проти України» (Yurtayev v. Ukraine))».
Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст.28 КПК України та відповідають існуючій практиці ЄСПЛ та нормам Конвенції стосовно дотримання прав людини у цій сфері. Зокрема, відповідно до ч.4 ст.28 КПК України кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою, неповнолітньої особи має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово. Підвищені вимоги до судового розгляду кримінальних справ ґрунтуються на існуючій практиці ЄСПЛ та мають враховуватися судами з огляду на положення ст.17 Закону України від 23.02.2006 року №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».
Тому, враховуючи той факт, що справа в провадженні суду знаходиться з 06.02.2019, а дослідження доказів триває з порушенням вимог розумності строку, суд встановлює для державного обвинувачення строк подачі доказів до строк до 31 березня 2020 року до 12: годин включно.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 114, 372 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів,

ВСТАНОВИЛА:

Встановити строк для подачі до суду доказів прокурору регіональної прокуратури Дніпропетровської області по кримінальному провадженню, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000 від 15.08.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у вчинені кримінального правопорушення передбаченого за ч.5 ст. 185 КК України у строк до 31 березня 2020 року до 12: годин включно, зобов`язати прокурора ОСОБА_8 забезпечити явку до суду для допиту свідків, а саме: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та потерпілого ОСОБА_15 .
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя: ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2
ОСОБА_3