н/п 1-кп/953/499/20
"04" березня 2020 р.
Київського районного суду м. Харкова:
головуючий - суддя ОСОБА_1
обвинуваченого - ОСОБА_4
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у кримінальному провадженні за обвинуваченням:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уроженця м.Харкова, що має середню спеціальну освіту, працюючого фрезерувальником на ТОВ «Спецкран», на утриманні осіб не маючого, раніше судимого 23.10.2014р. Київським районним судом м.Харкова за ч.1 ст. 121 КК України до 6 років позбавлення волі, 05.01.2018р. звільнений умовно-достроково на невідбутий строк 1 рік 11 місяців 1 день, згідно який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 119 КК України, -
В провадженні суду перебуває справа за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні вказаного злочину.
В судовому засіданні прокурор просила продовжити обвинувачену строк тримання під вартою, оскільки є достатні підстави вважати, що продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, які вказують на те, що обвинувачений може: переховуватись від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки він обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, в період невідбутого покарання за попереднім вироком суду, від якого ОСОБА_4 звільнений умовно-достроково; незаконно вплинути на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні з метою надання необхідних підозрюваному показів в майбутньому, оскільки обвинуваченому відомі анкетні дані, місце роботи свідків та потерпілої. Просить врахувати, особу обвинуваченого ОСОБА_4 , а саме те, що він обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості а період невідбутого покарання за попереднім вироком суду, від якого ОСОБА_4 звільнений умовно-достроково, і судимість він має також за вчинення злочину проти життя і здоров`я, а також враховуючи те, що обвинуваченому відомі анкетні дані, місце роботи свідків у провадженні, застосування більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого не здатне забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків з урахуванням наявних ризиків,.
Обвинувачений проти заявленого клопотання заперечував, посилаюсь на те, що потерпілий проявляв для нього агресію, тому він був вимушений відштовхнути потерпілого, допитані всі свідки.
Захисник проти заявленого клопотання прокурора, заперечував, посилаюсь на те, що ризики на які посилається прокурор є не доведеними. Просив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Суд, заслухавши клопотання учасників процесу, перевіривши матеріали справи, зазначає наступне.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
На даний час справа не розглянута. За клопотанням обвинуваченого не допитаний експерт.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Крім того, при вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
При продовженні обвинуваченому строку запобіжного заходу, суд враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, ч.1 ст. 177 КПК України, які не зменшилися на теперішній час, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду, здійснювати вплив на експерта.
Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).
Суд також оцінює сукупність обставин, передбачених ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватими у скоєні вказаного злочину (від 3 до 5 років позбавлення волі); відсутність осіб на утриманні, відсутність захворювань та міцних соціальних зав`язків, наявність судимості за злочин, вчинений проти здоров`я людини.
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності, суд бере уваги наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 119 КК України, який хоча і є злочином середньої тяжкості, проте його санкція передбачає покарання у виді позбавлення волі від 3 до 5 років, наявність попередньої судимості за злочин, вчинений проти здоров`я людини, відсутність міцних соціальних зв`язків, відсутність осіб на утриманні.
Суд зазначає, що тяжкість покарання, що загрожує, не є основною підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України, однак враховує суворість передбаченого покарання інкримінованих обвинуваченим злочинів, що є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування від суду.
Зазначені обставини підтверджують наявність ризиків, про які зазначає прокурор.
Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, тобто застосування більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого на даний час неможливе.
Враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, суд вважає необхідним не визначати обвинуваченому внесення застави, що відповідає положенням п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_4 обвинувачуються у злочину, який спричинив загибель людини.
На підставі викладеного, клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 177, 199, 350, 369 КПК України, суд,-
Клопотання прокурора задовольнити.
Міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (27)» продовжити на 60 діб до 02.05.2020 року включно.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м.Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення.