н/п 1-кс/953/3741/20
"14" травня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
Прокурор ОСОБА_5 до судового засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розглянути клопотання про арешт майна без його участі у зв`язку зі службовою зайнятістю.
Власник майна ОСОБА_4 до судового засідання не викликався, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки відповідно до ч.1 ст. 172 КК України неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя розглядає клопотання за їх відсутності.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з наступних підстав.
Проведеними під час досудового розслідування експертизами було встановлено можливий (орієнтовний) розмір грошової компенсації за страждання (моральну шкоду) ОСОБА_6 яка складає 324 (мінімальних заробітних плат) в Україні на момент винесення відповідного рішення суду, а також ОСОБА_7 що складає 100 мінімальних заробітних плат) в Україні на момент винесення відповідного рішення суду.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.
Потерпілими ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у кримінальному провадженні заявлено цивільні позови на суму матеріальних збитків у розмірі 52 648,34 грн. та моральної шкоди у розмірі 2 010 000 грн.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про накладення арешту на вищезазначене майно, оскільки наявні достатні докази, що вказують на вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 119, ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 275 КК України, у кримінальному провадженні заявлено цивільні позови, а тому слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності ОСОБА_4 завданням кримінального провадження.
Накладення арешту на вказане майно не завдасть шкоди охоронюваним правам та інтересам осіб, а лише забезпечить прийнятий в даному кримінальному провадженні цивільний позов.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого про накладення арешту на майно.
Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось, оскільки всі особи, які беруть участь у судовому провадженні не прибули в судове засідання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Зобов`язати прокурора відділу прокуратури області ОСОБА_3 вручити копію цієї ухвали ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя - ОСОБА_1