УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/2404/20

Провадження № 1-кс/638/654/20

21.02.2020 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Шевченківського відділу поліції ГУНП в Харківській області та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Шевченківського відділу поліції ГУНП в Харківській області та зобов`язання вчинити певні дії, згідно прохальної частини якої заявник просить суд: 1) зобов`язати посадових осіб Шевченківського відділу поліції ГУНП в Харківській області накласти арешт на майно; 2) зобов`язати слідчого Шевченківського відділу поліції ГУНП в Харківській області визнати ОСОБА_3 потерпілим від злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України, надати витяг з ЄРДР та повідомити хто є слідчим за цією справою.

Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, приходить до висновку про необхідність відмовити у відкритті провадження за вказаною скаргою, виходячи з наступного.
Як вбачається із матеріалів скарги, заявник - адвокат ОСОБА_2 , що діє в інтересах ОСОБА_3 , просить суд зобов`язати посадових осіб Шевченківського відділу поліції ГУНП в Харківській області накласти арешт на майно та зобов`язати слідчого Шевченківського відділу поліції ГУНП в Харківській області визнати ОСОБА_3 потерпілим від злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України, надати витяг з ЄРДР та повідомити хто є слідчим за цією справою.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.
Частиною 1 статті 303 КПК України регламентовано вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого та прокурора до яких, вказані в скарзі адвоката ОСОБА_2 дії/бездіяльність не відносяться.
Так, формулювання захисника «зобов`язати посадових осіб Шевченківського відділу поліції ГУНП в Харківській області накласти арешт на майно» є не конкретизованим, суду незрозуміло, які ж посадові особи, на думку адвоката, можуть накладати арешти у кримінальному провадженні, а тому з цього приводу роз`яснює наступне.
У розумінні положень статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим кодексом порядку.
Завданням арешту майна у розумінні частини 2 статті 170 КПК України є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Статтею 171 КПК України визначено, хто ж має право на звернення до суду із клопотанням про арешт майна, яке розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду.
Так, згідно частини 1 наведеної норми, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Тобто, до компетенції жодної посадової особи органу досудового розслідування не входить накладення арешту на майно, а до компетенції слідчого судді аж ніяк не входить обов`язок про зобов`язання будь-кого накладати арешти на майно.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Так, відповідно до пункту 7 частини 1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Матеріали скарги не містять конкретної інформації щодо дій чи бездіяльності органу досудового розслідування в особі слідчого, при цьому у порушення вимог кримінально-процесуального законодавства заявником не надано доказів про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Також, в силу вимог пункту 5 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою, проте матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ОСОБА_3 процесуального рішення слідчого чи прокурора про відмову у визнанні його потерпілим не містять.
Відповідно до частини 2 статті 303 КПК України скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 КПК України.
Згідно з положеннями частини 3 статті 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим КПК України.
З частини 2 статті 19 Конституції України вбачається, що посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією та законами України дана норма розповсюджується і на суддів.
За наведених обставин скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 в розумінні вимог статті 303 КПК України не є скаргою на бездіяльність слідчого чи прокурора, яка підлягає розгляду слідчим суддею, адже зі змісту скарги, поданої заявником вбачається, що заявником оскаржуються не конкретні дії/бездіяльність органу досудового розслідування чи прокурора, що входять до вичерпного переліку, зазначеного у частині 1 статті 303 КПК України, а тому у відповідності до частини 4 статті 304 КПК України, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження за скаргою.
Так, відповідно до змісту пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України, слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, проте слідчий суддя не може підміняти і приймати рішення, які віднесені до компетенції слідчого, прокурора, які є самостійними у прийнятті рішень.
Керуючись ст.ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження по скарзі адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Шевченківського відділу поліції ГУНП в Харківській області та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.
Копію ухвали про відмову у відкритті провадження невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1