Справа № 180/1754/19
У Х В А Л А

27 грудня 2019 р. Слідчий суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням слідчого СВ Марганецького ВП НВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погодженого з прокурором, що здійснює процесуальне керівництво - начальником МВ Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000464 від 05.09.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

26 грудня 2019 року о 15 год 05 хв., слідчий СВ Марганецького ВП НВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000464 від 05.09.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що в порушення вимог п.2 ч.2 ст. 171 КПК України слідчим у клопотанні не вказано на які саме документи необхідно накласти арешт та які саме документи були вилучені та визнані речовими доказами. Оскільки стаття 161 КПК України передбачає документи до яких заборонено доступ, а стаття 162 КПК України передбачає документи які містять охоронювану законом таємницю. Тобто не вказуючи перелік документів, їх назву, об`єм і т.д., слідчий позбавляє можливості слідчого суддю розглянути клопотання у передбачений законом спосіб.

Крім того, в порушення вимог п.3 ч.2 ст. 171 КПК України слідчим до клопотання додано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, згідно якої нежитлова будівля, кафе-бар, що розташована за адресою АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 , однак арешт слідчий просить накласти не на нерухомість а на документи та два блокноти. Також у протоколі обшуку зазначено, що вказане приміщення здається власником в оренду ФОП « ОСОБА_6 », отже слідчим не додано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження вказаним майном, що унеможливлює слідчого суддю розглянути дане клопотання в порядку, передбаченому ч.1 ст. 172 КПК України.

Крім того, в протоколі обшуку від 24 грудня 2019 року зазначено, що під час проведення вказаної процесуальної дії проводилась технічна фіксація за допомогою відеокамери «PANASONIC», даний відеозапис є невід`ємною частиною протоколу про обшук, однак матеріали подані слідчому судді вказаний відеозапис не містять.

Також, суд бере до уваги і те, що до клопотання слідчий надав копії завірених не належним чином письмових доказів, які б підтверджували обґрунтованість клопотання та необхідність арешту майна у даному кримінальному провадженні, що також свідчить про порушення вимог ч.2 ст. 171 КПК України.

На сьогодні діє Національний стандарт України «…Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003», затверджений наказом Держспоживстандарту України 07.04.2003 року № 55. Його положення поширюються на всі без винятку органи державної влади, а також містить вимоги до відмітки про засвідчення копій документів (п. 5.27).

Підсумовуючи положення даного нормативного документу, можна зробити висновок, що під час оформлення копій мають бути дотримані три основні правила, зокрема, відмітка має містити наступні реквізити:

- слова «Згідно з оригіналом»,

- найменування посади (за наявності),

- особистий підпис,

- прізвище та ініціали особи,

- дата засвідчення.

В порушення зазначеної норми, до клопотання додано копії документів, не завірених належним чином, а саме: копії документів не містять відмітку «згідно з оригіналом» зазначення найменування посади, особистого підпису та дати засвідчення.

Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

На підставі вищевикладеного, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України, вважаю за необхідне повернути його прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Керуючись ст. 172 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Марганецького ВП НВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погодженого з прокурором, що здійснює процесуальне керівництво - начальником МВ Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000464 від 05.09.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України повернути прокурору на підставі ч.3 ст. 172 КПК України та надати строк для усунення вказаних недоліків сімдесят дві години (починаючи з 11-00 год. 27 грудня 2019 року).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1