Справа № 296/5519/20
УХВАЛА
Іменем України

02 липня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором військової прокуратури Білоцерківського гарнізону ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000021 від 19.06.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Токарі Лохвицького району Полтавської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , з вищою освітою, працюючого на посаді командира взводу зв`язку військової частини НОМЕР_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України,-

В С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 08.05.2020 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком 60 діб.

1.2. У клопотанні вказується, що СУ ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування за підозрою ОСОБА_6 , у тому, що 30.06.2020 приблизно о 19 год.20 хв. поблизу будинку №23 по проспекту Миру в м. Житомирі, лейтенант ОСОБА_6 одержав від капітана ОСОБА_7 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у розмірі 10 000 грн. за вчинення дій з використанням свого службового становища, а саме за доповідь начальнику зв`язку військової частини НОМЕР_1 майору ОСОБА_8 про відсутність нестачі майна та техніки зенітно-ракетного взводу 1-го десантно-штурмового батальйону даної частини, погрожуючи у випадку відмови повідомити про таку нестачу.

1.3. Вказані обставини органом досудового розслідування попередньо кваліфіковані досудовим розслідуванням за ч. 3 ст. 368 КК України.

1.4. 30.06.2020 о 19 год. 28 хв. ОСОБА_6 був затриманий працівниками поліції під час безпосереднього вчинення злочину в порядку ст. 208 КПК України.

1.5. 30.06.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України.

1.6. Подане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 обґрунтовувалось наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, наявністю ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також вказівкою у клопотанні про неможливістю запобігання вказаним ризикам застосуванням більш м`якого запобіжного заходу.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Прокурор у судовому засіданні подане клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні викладеним у клопотанні та просив клопотання задовольнити.

2.3. Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала, вказувала на недоведеність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказував прокурор, просила застосувати більш м"який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

2.4. Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримав пояснення захисника.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО (КПК України)

3.1. Згідно із частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

3.2. Відповідно до частини 2 статті 176 КПК України тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

3.3. Частиною першою статті 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

3.4. Відповідно до частини 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний […] може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.5. Згідно із частиною 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

3.6. Відповідно до частин першої та другої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

3.7. Відповідно до частин 1 та 2 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

3.8. Відповідно до частини 1 статті 209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

4. Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України має з`ясувати наявність ряду обставин:

(і) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

4.1. Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

4.2. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. UnitedKingdomof 16 October 2001, § 34).

4.3. Згідно повідомлення про підозру від 30.06.2020 ОСОБА_6 підозрюється у одержанні службовою особою, неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди - вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України.

4.4. Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italyof 11 January 2001, §45).

4.5. Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченому ч. 3 ст. 368 КК України, що стверджується: заявою ОСОБА_7 від 19.06.2020; протоколом огляду, помічення та вручення грошових коштів ОСОБА_7 від 30.06.2020; протоколом затримання ОСОБА_6 у порядку ст. 208 КПК України від 30.06.2020; протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які розповіли про обставини скоєння кримінального правопорушення ОСОБА_6

(іі) Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

4.6. У клопотанні вказувалося про наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків.

4.7. Слідчий суддя приймає до уваги доводи слідчого та прокурора про те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, яке відносяться до категорії тяжкого злочину, за вчинення якого КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, початкову стадію досудового розслідування, обставини вчинення інкримінованого злочину, та обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а тому вважає наявним існування ризиків, передбачених п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та недоведеність прокурором існування інших, зазначених у клопотанні ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

(ііі) Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

4.8. Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини право особи на свободу та особисту недоторканість має найважливіше значення в «демократичному суспільстві» за змістом Європейської Конвенції з прав людини (див. рішення у справах "MedvedyevandOthers v. France", [ВП], § 76; "Ladent v. Poland", № 11036/03, § 45).

4.9. Позбавлення або обмеження свободи ймовірно матиме прямий і негативний вплив на здійснення багатьох інших прав. Звідси випливають основні принципи, які ЄСПЛ застосовує при розгляді справ за ст. 5 Конвенції, і, насамперед, принцип презумпції свободи.

4.10. Вирішуючи питання про застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно обов`язково розглянути можливість застосування інших, більш м`яких альтернативних заходів, які зможуть забезпечити досягнення мети, що вимагається, а саме - запобігти наявному встановленим ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК.

4.11. Враховуючи наявність ризиків, передбачених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України, суть та характер вчиненого злочину, стадію досудового розслідування, сукупність відомостей про особу підозрюваного ОСОБА_6 , який має постійне місце проживання в АДРЕСА_3 , що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків, при цьому раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором не доведено обставин, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливе виключно у разі застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому вважає за можливе застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який на думку слідчого судді, є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

4.12. Водночас, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_6 ряд обов`язків згідно із ч. 5 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 131, 132, 176-179, 181, 193-194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира

П О С Т А Н О В И В :

1. У задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором військової прокуратури Білоцерківського гарнізону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000021 від 19.06.2020 до підозрюваного ОСОБА_6 відмовити.

2. Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , заборонивши підозрюваному залишати вказане житло, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження строком до 28.08.2020 (включно).

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , наступні обов`язки:

(і) прибувати до слідчого у провадженні якого буде перебувати кримінальне провадження щодо нього та до суду за першою вимогою;

(іі) утримуватись від спілкування зі свідками та особами, коло яких визначає орган досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000021 від 19.06.2020 з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення;

(ііі) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

(іv) носити електронний засіб контролю.

4. Встановити строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків до 28.08.2020 (включно).

5. Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_6 .

6. Орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного повинен негайно поставити на облік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і невідкладно повідомити про це старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 .

7. Згідно ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

8. Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

9. Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

10. У зв`язку із застосуванням до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 202 КПК України має бути негайно звільнений з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, оскільки йому згідно умов обраного запобіжного заходу заборонено залишати житло цілодобово.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 06.07.2020.

Слідчий суддя ОСОБА_1