Справа № 755/2113/20
№ 1-кс/755/761/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" лютого 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, у рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000936 від 06.02.2020 року,

за участю учасників кримінального провадження:

слідчого ОСОБА_3 ,

представника власника майна

адвоката ОСОБА_4 ,

власника майна ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, у рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000936 від 06.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 .

Клопотання мотивоване тим, що 06.02.2020 року за адресою: м. Київ, ПКіВ «Гідропарк», невстановлені досудовим розслідуванням особи умисно, з корисливою метою, таємно заволоділи кабелем, довжиною приблизно 300-500 метрів, що належить ПАТ «Укртелеком», чим спричинили ПАТ «Укртелеком» майнової шкоди.

За вказаним фактом 06.02.2020 року розпочато досудове розслідування за №0000936 від 06 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

06.02.2020 року, під час огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Передмісна Слобідка, біля пляжу «Золотий берег» було виявлено та вилучено - трактор жовтого кольору марки JCB, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить ТОВ «ДАБУ БУДІНВЕСТ», , м. Київ, вул. Інженерна, 4, який був направлений для подальшого зберігання на територію ВП-4 Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві, за адресою: м. Київ, вул. Каунаська, 14/1. Вилучений трактор жовтого кольору марки JCB, реєстраційний номер НОМЕР_1 є знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, арешт транспортного засобу забезпечить зберігання трактора жовтого кольору марки JCB, реєстраційний номер НОМЕР_1 , як знаряддя вчинення кримінального правопорушення..

Повернення трактора жовтого кольору марки JCB, реєстраційний номер НОМЕР_1 власнику, а саме ТОВ «ДАБУ БУДІНВЕСТ», , м. Київ, вул. Інженерна, 4, створить загрози для його приховування або знищення як знаряддя вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином є підстави вважати, що майно у вигляді трактора жовтого кольору марки JCB, реєстраційний номер НОМЕР_1 , відповідає критеріям частини другої статті 167 КПК України, так як він є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберіг на собі його сліди.

У судове засідання слідчий ОСОБА_3 з`явився та зазначив, що, на його думку, клопотання є обґрунтованим і просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

У судове засідання з`явився представник власника майна адвокат ОСОБА_4 , який заперечив щодо задоволення клопотання слідчого, зазначивши, що, на їх думку, клопотання слідчого не підлягає задоволенню, оскільки, а ні власник майна, а ні юридична особа, не переховуються від правоохоронних органів, всебічно сприяють їм у розслідуванні провадження. Юридична особа «ДАБУ БУДІНВЕСТ» на той час, відповідно до договору про надання послуг, надавала послуги з використанням спецтехніки ОСОБА_7 і про те, що дана техніка, яку вони надали, у т.ч. трактор жовтого кольору марки JCB, реєстраційний номер НОМЕР_1 , може бути використана для вчинення крадіжки, їм відомо не могло бути. На момент виявлення трактора 06.02.2020 року, діяв договір про надання послуг. Зокрема, слідчий у своєму клопотанні взагалі не зазначив власника майна ОСОБА_5 . Крім того, сам трактор не є знаряддям злочину, оскільки окрім трактора, роботи здійснювали працівники, які допитувались слідчим і пояснили, що вони виконували демонтажні роботи, відповідно до дозвільних документів, тобто фактично трактор не був прямо задіяний безпосередньо до крадіжки. Окрім того, адвокат ОСОБА_4 , зазначив, що взагалі залишається відкритим питання, чи була подія злочину, оскільки, як стало відомо, всі роботи проводились із зняття верхнього шару ґрунту, технікою, яка була передана ОСОБА_7 , відповідно до договору про надання послуг, тому власник майна, а саме - трактора жовтого кольору марки JCB, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , не може відповідати за дії інших осіб, оскільки він діяв у рамках закону. Арешт майна є надмірним тягарем для власника майна, оскільки трактор є джерелом його доходу, техніка працювала виключно в денний час доби на території КП «Гідропарк» і ОСОБА_8 , якому було передано техніку на умовах договору, зазначав, що має усі дозвільні документи на проведення таких робіт. Зокрема, зазначив, що слідчим зазначена кваліфікація за ч. 3 ст. 185 КК України, однак, у самому клопотанні взагалі не має суми завданої шкоди, а вказано лише, що спричинено майнову шкоду, що є не зрозумілим сама кваліфікація саме за ч. 3 вказаної статті КК України.

У судове засідання з`явився власник майна ОСОБА_5 директор ТОВ «ДАБУ БУДІНВЕСТ», який також заперечив щодо задоволення клопотання слідчого, зазначивши, що повністю підтримує свого представник, він як власник майна, діяв виключно в рамках закону, оскільки, трактор марки JCB, реєстраційний номер НОМЕР_1 , був переданий ОСОБА_7 на підставі договору про надання послуг № 2020-04, а накладення арешту на дане майно завдасть значної шкоди підприємству, оскільки, ця спецтехніка потрібна для проведення певних робіт, за нею необхідний технічний догляд, а йому взагалі зараз не відомо, де знаходиться вказане майно, що грубо порушує його права як власника майна.

Вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього копії документів, заслухавши слідчого, власника майна, його представника та вивчивши надані ними документи, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Так, з матеріалів клопотання про арешт майна вбачається, що 06.02.2020 року за адресою: м. Київ, ПКіВ «Гідропарк», невстановлені досудовим розслідуванням особи умисно, з корисливою метою, таємно заволоділи кабелем, довжиною приблизно 300-500 метрів, що належить ПАТ «Укртелеком», чим спричинили ПАТ «Укртелеком» майнової шкоди.

За вказаним фактом 06.02.2020 року розпочато досудове розслідування за №0000936 від 06 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

06.02.2020 року, під час огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Передмісна Слобідка, біля пляжу «Золотий берег», було виявлено та вилучено - трактор жовтого кольору марки JCB, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить ТОВ «ДАБУ БУДІНВЕСТ», , м. Київ, вул. Інженерна, 4, який був направлений для подальшого зберігання на територію ВП-4 Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві, за адресою: м. Київ, вул. Каунаська, 14/1.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, у порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Як вбачається з матеріалів клопотання, власник майна ОСОБА_5 не має статусу підозрюваного у кримінальному провадженні 0000936 від 06.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а отже, не є суб`єктом ст. 170 КПК України, на підставі чого, правових підстав для накладення арешту на майно, яке перебувало в його власності немає.

Зі змісту норм Глав 10 та 17 КПК України, правові підстави, з яких прокурором вноситься клопотання про накладення арешту та, відповідно, накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.

Однак, слідчим у клопотанні про арешт майна не вказано, яким саме чином трактор жовтого кольору марки JCB, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_5 , якому не повідомлено про підозру у даному кримінальному провадженні, який було передано ОСОБА_7 на підставі договору про надання послуг № 2020-04, тобто в рамках закону, має відношення до кримінального провадження, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що у даному кримінальному провадженні слідчий не довів необхідності у накладенні арешту на майно, що відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, у рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000936 від 06.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України - відмовити.

Ухвала слідчого судді про відмову в арешті майна може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддя: