Справа № 626/1312/20
Провадження № 1-кс/626/365/2020
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

15 червня 2020 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Красноградського ВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Красноградського відділу Первомайської місцевої прокуратури в рамках кримінального провадження №0000285 від 13.06.2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Торез Донецької області, українцю, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , фактичному проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючому, в силу ст.89 КПК України, раніше не судимий,

- який підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Відповідно до поданого клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що 13.06.2020, близько 03.30, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 діючи за попередньою змовою, з єдиним прямим умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна, по корисливим мотивам, на автомобілі марки «Fiat Linea», держ. реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням останнього прибули до території Соснівської сільської ради Красноградського району Харківської області, розташованої за адресою: Харківська область, Красноградський район, с.Соснівка, вул.Красноградська, буд.6, де шляхом розбиття скла у вікні проникли до приміщення будівлі сільської ради, звідки таємно викрали дві бензокоси ТМ «Liмex» та ТМ «Goodluck», після чого помістили їх до вищевказаного автомобіля, на якому в подальшому зникли з місця події, чим Соснівській сільській раді Красноградського району Харківської області було завдано майнової шкоди.

Таким чином, своїми умисними злочинними діями, що виразились в таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, поєднаному із проникненням до приміщення, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

13.06.2020 о 04.00 ОСОБА_7 затримано на підставі п.2 ч.1 ст.208 КПК України.

13.06.2020 на підставі достатніх даних, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Наявність повідомлення обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами:

- рапортом оперуповноваженого УКР ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 у якому зазначено, що у результаті проведення першочергових оперативно-розшукових заходів працівниками УКР ГУНП в Харківській області спільно з БПОП ГУНП в Харківській області на ділянці автодороги між с.Петрівка та с.Попівка Красноградського району Харківської області, був зупинений автомобіль "Fiat Linea", номерний знак НОМЕР_1 , у якому за наявною оперативною інформацією знаходилися особи причетні до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, а саме ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_4 ;

- протоколом огляду місця події у приміщенні Соснівської сільської ради Красноградського району Харківської області за адресою: Харківська область, Красноградський район, с.Соснівка, вул.Красноградська, буд.6, де за участю голови Соснівської сільської ради ОСОБА_10 було виявлено ознаки проникнення до сільської ради, шляхом розбиття скла у вікні та порушення навколишньої обстановки у будівлі;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка надала свідчення, що 13.06.2020 близько 06.30, виявила пошкоджене віконне скло на першому поверсі будівлі Соснівської сільської ради та відсутність у кімнаті архіву сільської ради бензокоси ТМ «Liмex» та ТМ «Goodluck»;

- протоколом огляду місця події на ділянці автодороги між с.Петрівка та с.Попівка Красноградського району Харківської області, де був виявлений автомобіль "Fiat Linea", номерний знак НОМЕР_2 , у салоні якого знаходилися бензокоси ТМ «Liмex» та ТМ «Goodluck»;

- протоколом огляду місця події на подвір`ї Красноградського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, м.Красноград, вул.Лермонтова, 84, де в ході огляду присутня голова Соснівської сільської ради ОСОБА_10 опізнала викрадені з приміщення Соснівської сільської ради бензокоси ТМ «Liмex» та ТМ «Goodluck», котрі попередньо виявлено у салоні автомобіля "Fiat Linea", номерний знак НОМЕР_2 .

Враховуючи вищевикладене, у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може:

1.переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років;
2. незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), а саме за умови застосування запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, встановити контакт із свідками та потерпілими у кримінальному провадженні та вплинути на них з метою надання ними неправдивих свідчень органу досудового розслідування та суду;

3. вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), так як підозрюваний ніде офіційно не працевлаштований, тому відсутні кошти для існування.

Звертаючись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 стороною обвинувачення на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватості, можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, в подальшому вчиняти інші кримінальні правопорушення, а також відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, постійних місця проживання та роботи, а також беручи до уваги те, що по вищевказаному кримінальному провадженню необхідно виконати ряд слідчих дій та оперативно - розшукових заходів, слідчий і звернувся до суду з відповідним клопотанням.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу є недоцільним, оскільки не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Перевіривши надані суду матеріали кримінального провадження, дослідивши докази по даних матеріалах, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку прокурора, який підтримав вказане клопотання, пославшись на доводи та факти викладені в ньому, думку самого підозрюваного та його адвоката, які просили обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою, а саме у виді домашнього арешту, слідчий суддя приходить до наступного.

Під час розгляду клопотання було встановлено вагомість наявних доказів, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені інкримінованого йому злочину за ч.3 ст.185 КК України, а саме наявними доказами, переліченими в клопотанні. Також допитаний в якості підозрюваного та в судовому засіданні, останній також визнав свою вину у вчиненні даного злочину.
При вирішенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_4 має неповнолітню дитину, при цьому не одружений, не працюює, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, мешкає на території іншої області, у зв`язку з чим, знаходячись на свободі, зможе переховуватися від органів досудового розслідування, або суду, вплинути на свідка, або вчинити інший злочин.

Також при обранні міри запобіжного суд враховує наявність у ОСОБА_4 інших кримінальних проваджень в різних судах.

Так, відповідно до наданих прокурором матеріалів, ухвалами Михайлівського районного суду Запорізької області від 13.09.2019 та 11.11.2019 року останньому було обрану міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 11.12.2019 року з альтернативою внесення застави.

В судовому засіданні ОСОБА_4 підтвердив дану інформацію та пояснив, що дійсно таке кримінальне провадження за ч.3 ст.185 КК України існує, зараз воно перебуває вже в суді і розглядається по суті. На даний час йому в цій справі обрано міру запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Крім того, відповідно до ухвалі Широківського районного суду Дніпропетровського районного суду від 29.01.2020 року в провадженні суду перебуває кримінальне провадження стосовно ОСОБА_4 та ОСОБА_7 за ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України.

В судовому засіданні ОСОБА_4 підтвердив дану інформацію та пояснив, що дійсно в провадженні тих судів стосовно нього перебуває кілька кримінальних проваджень, по суті справи ще не розглянуті.

Таким чином, ОСОБА_4 достовірно знаючи, що стосовно нього вже в різних судах перебуває кілька інших кримінальних проваджень за тяжкі корисні злочини, по одному з яких обрано міру запобіжного заходу, знову підозрюється у вчинені нового аналогічного тяжкого корисного злочину. Вказане свідчить про те, що останній може вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ст.177 КПК України).

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Матеріали кримінального провадження дають підстави вважати підозру ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».
З огляду на вищевикладене є достатньо підстав вважати, що існують передбачені статтею 177 КПК України ризики, на які вказує слідчий та прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно вплинути на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Також відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

З огляду на викладене, суд дійшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, а щодо підозрюваного слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, з урахуванням поведінки підозрюваного, характеру скоєного та його особи, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також забезпеченню спробам переховування від суду, впливу на свідків та перешкоджання встановлення істини у справі, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід обчислювати з моменту фактичного затримання в порядку ст.208 КПК України, тобто з 04-00год. 13.06.2020 року.

Поряд з цим, положеннями ч.3 ст.183 КПК України передбачено, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

За змістом ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вище зазначене та з урахуванням суспільної небезпечності скоєного ОСОБА_7 та даних про його особу, суд застосовує її у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням певних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що складає 80480грн.(40х2102грн).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193-197, 205, 485-488, 492 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Красноградського ВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 04год. 00хв. 13 червня 2020 року до 04год. 00хв. 11 серпня 2020 року.
Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Визначити стосовно ОСОБА_4 суму застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 80480(вісімдесят тисяч чотириста вісімдесят) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії даної ухвали.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово прокуратуру і суддю Красноградського районного суду Харківської області.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Також роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі звільнення з під варти в разі внесення застави, останній негайно повинен повідомити про це слідчого та прокурора і з`явитися до слідчого для встановлення електронного засобу контролю.

Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя
Красноградського районного суду ОСОБА_1