Справа №705/640/20
1-кс/705/277/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2020 року м. Умань
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області, розглянувши клопотання слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_1 про накладення арешту на майно,-
В С Т А Н О В И В:
Старший Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 звернулася з клопотанням про накладення арешту на майно. У клопотанні ставиться питання, про арешт майна, яке перебуває у власності підозрюваного ОСОБА_3 .
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання не відповідає вимогам ч.2 ст.171 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. 4)розмір шкоди.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
З клопотання убачається, що підставою для накладення арешту є забезпечення виконання вироку суду в частині відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Слідчий до клопотання не долучає цивільний позов, як на підставу накладення арешту, з метою відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення.
У клопотанні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Відповідно до Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 7 лютого 2014 року враховуючи зазначену мету арешту майна, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, має бути співмірною з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, або ж, якщо метою арешту майна є забезпечення конфіскації, то вартість арештованого майна має узгоджуватись із санкцією статті, яка передбачає покарання за злочин, у вчиненні якого підозрюється чи обвинувачується особа.
До клопотання долучені копії документів, які неможливо прочитати через їх погану якість ( а.с.7,9,10,11,30).
Відповідно до п.6 Узагальнення Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, щодо практики розгляду слідчими суддями клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження вбачається, що при вирішенні клопотання про арешт майна слід керуватись нормами. ст. 171 КПК України, де визначено вимоги, які стосуються як змісту клопотання про арешт майна, так і строків його подання до слідчого судді, суду.
У відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Таким чином, враховуючи викладене, приходжу до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання старшого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_1 про накладення арешту на майно - повернути прокурору для усунення недоліків зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4