Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2019 року
м. Київ
справа № 754/10041/18
провадження № 51-6125ск19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув касаційну скаргу засудженої ОСОБА_4 на вирок Деснянського районного суду м. Києва від 14 березня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 24 вересня 2019 року щодо неї в межах кримінального провадження за обвинуваченням
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та жительки АДРЕСА_1 , такої,

що судимостей не має,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК.
Встановлені обставини
За вироком місцевого суду ОСОБА_4 визнано винуватою та засуджено за ч. 1

ст. 286 КК до покарання у виді штрафу в розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100 грн, із позбавленням права керувати транспортними засобами на строк 2 роки.
Задоволено цивільний позов потерпілої ОСОБА_5 та стягнуто на її користь з ОСОБА_4 88 589,62 грн у рахунок відшкодування матеріальної шкоди та

20 000 грн моральної шкоди.
Вирішено питання щодо судових витрат і речових доказів.
Київський апеляційний суд ухвалою від 24 вересня 2019 року залишив без задоволення апеляційну скаргу захисника, а вирок місцевого суду без змін.
Суть питання
У касаційній скарзі засуджена просить скасувати рішення місцевого й апеляційного судів на підставах істотного порушення ними вимог кримінального процесуального закону, а кримінальне провадження щодо неї закрити у зв`язку з не встановленням достатніх доказів для доведення її винуватості й вичерпанням можливості їх отримати.
Мотиви Верховного Суду
Статтею 427 КПК встановлено вимоги, яким має відповідати касаційна скарга.
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 зазначеного Кодексу касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень.
Частиною 1 ст. 438 цього ж Кодексу визначено, що підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є лише: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).
Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, котра подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, які є підставами для скасування або зміни судового рішення і які, на її думку, були допущені судами при винесенні судових рішень, навести конкретні аргументи на обґрунтування кожної позиції.
Водночас слід урахувати, що відповідно до ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування норм матеріального та процесуального права, а також правильність правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати й визнавати доведеними обставини, яких не було встановлено в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

Однак усупереч наведеним положенням процесуального закону засуджена, зазначаючи у касаційній скарзі про істотні порушення місцевим та апеляційним судами вимог кримінального процесуального закону, не наводить обґрунтування незаконності рішень цих судів відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК та не вказує, у чому полягають такі порушення і як вони вплинули на законність та обґрунтованість постановлених цими судами рішень, а також чому їх слід відносити до безумовних підстав для скасування касаційним судом вироку місцевого суду й ухвали суду апеляційної інстанції з огляду на положення статей 370, 374, 404, ч. 2 ст. 412 та

ст. 419 КПК у їх взаємозв`язку.
Також у касаційній скарзі не зазначено, яких конкретно доводів, викладених в апеляційній скарзі, всупереч ст. 419 цього Кодексу суд апеляційної інстанції

не дослідив, не перевірив і не оцінив, внаслідок чого визнав їх необґрунтованими,

а також не указано, чи заявлялися стороною захисту в суді апеляційної інстанції клопотання, які всупереч вимогам ч. 3 ст. 404 КПК апеляційний суд безпідставно

не задовольнив.

Зокрема, чи заявляли сторони обвинувачення або захисту клопотання про виклик експерта в порядку ст. 356 КПК та яке рішення прийняв районний суд щодо такого клопотання.
Так суди надали оцінку даним експертизи № 1225/Е від 25 липня 2018 року та дійшли висновку про визнання цього доказу допустимим. Сторона ж захисту вважає цей доказ недопустимим, проте не наводить доводів, з яких підстав вона вважає висновки судів щодо оцінки цього доказу неправильними, у чому саме полягає порушення судами положень ст. 86 КПК та як вони вплинули на справедливість судових рішень у цілому.
Доводи щодо порушення норм процесуального права під час розгляду цивільного позову з тих підстав, що позов було заявлено після закінчення підготовчого судового засідання, є формальними без посилання на конкретні дати проведення підготовчого судового засідання з призначенням на відповідну дату і час судового розгляду та дати заявлення в судовому засіданні потерпілою стороною цивільного позову. Не вказано, як зазначене порушення вплинуло на законність, обгрунтованість і справедливість судового розгляду, а також правильність вирішення місцевим судом цивільного позову.
Крім того, всупереч п. 6 ч. 2 ст. 427 КПК до касаційної скарги не додано копій із додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження й усім учасникам судового провадження.
Відсутність у касаційній скарзі згаданого обґрунтування та недотримання положень ст. 427 КПК перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
З огляду на викладене оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК, Верховний Суд вважає за необхідне на підставі ч. 1

ст. 429 КПК залишити касаційну скаргу без руху та встановити строк для усунення допущених недоліків.
На цих підставах Верховний Суд постановив:
Касаційну скаргу засудженої ОСОБА_4 на вирок Деснянського районного суду м. Києва від 14 березня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від

24 вересня 2019 року щодо неї залишити без руху та встановити строк для усунення недоліків п`ятнадцять днів із дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання ухвали касаційну скаргу буде повернуто скаржникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3