Справа № 632/1283/18
провадження № 1-кп/632/12/20

У Х В А Л А

27 березня 2020 року м. Первомайський

Первомайський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Первомайським міськрайонним судом Харківської області розглядається вказане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи, проведення якої просила доручити експертам КЗОЗ ХОБСМЕ.

На вирішення цієї експертизи прокурор просила поставити ті ж питання, що були поставлені перед експертами при проведенні комісійної судово-медичної експертизи, яка була призначена судом 12 квітня 2019 року.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що проведення повторної комісійної експертизи необхідне, оскількив матеріалах кримінального провадження наявні два висновки експертиз первинної судово - медичної експертизи, проведеної 26 червня 2018 року судово-медичним експертом ІНФОРМАЦІЯ_1 судово медичної експертизи від 02 грудня 2019 року, проведеної експертами ХОБСМЕ Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації, які є протилежними за своїми висновками, тобто висновки комісійної експертизи суперечать висновкам первинної експертизи.

При цьому прокурор зазначила, що згідно із даними судово-гістологічної експертизи № 13/1817-ДМ/18 від 21 червня 2018 року в пронумерованих маркуваннях головного мозку (№1 - №10) не були виявлені такі гістологічні ознаки, як лейкоцитарна реакція та ексудації (наявність фібрину), що свідчать про давність виникнення ушкодження, тобто згідно з первинною судово-гістологічною експертизою, виявлені крововиливи виникли в проміжок часу, який вимірюється хвилинами до настання смерті, а при проведенні комісійної судово-медичної експертизи,такі ж самі вказані крововиливи могли виникнути в проміжок часу, який вимірюється годинами (від 1 до 3 годин).

Крім того прокурор зазначила, що в гістологічній експертизі не мотивовано вказані час виникнення тілесних ушкоджень на лівій половині обличчя. Згідно з даними комісійної судово-медичної експертизи, час виникнення ушкоджень на правій половині обличчя значно менший (виникли раніше), ніж на лівій половині обличчя, проте вони є ідентичними за часом їх виникнення.

Також, на думку прокурора, підлягає сумніву виявлення ушкодженої судини, враховуючи те, що при первинній експертизі її виявлено не було.

При складанні висновків, судово-гістологічним експертом не вказана давність субарахноїдального крововиливу, який виник, як зазначено в комісійній експертизі, без реактивних змін. Натомість це вказує на те, що вказаний крововилив виник посмертно або в період агонії. Окрім того, прокурор зазначила, що виникнення лейкоцитів та фібрину це і є реактивні зміни.

Згідно інформаційного листа ДУ «Головне бюро судово-медичної експертизи МОЗ України» від 2019 року, гістологічне визначення «віку» фібрину та його кольори: молодий фібрин (до 6 годин) жовто-помаранчевого кольору; зрілий (6-24 години) помаранчево-червоного кольору.

Після цього, як зазначила прокурор, виникає питання про приналежність препаратів (зразків) одній людині (зразки, отримані на Дмитрівській (гістолог Шишкін), та зразки,отримані на Салтівці (гістолог Гладких), різняться).

При проведенні комісійної судово-медичної експертизи вказується рожевий колір, який відсутній у вказаній класифікації. Проте саме таке забарвлення фібрину, згідно додаткової гістології, зазначено в комісійній експертизі.

На думку прокурора,це знову ж наводить на питання про приналежність препаратів, що використовувались під час додаткової гістології.

Прокурор вважає, що зазначені суперечності можуть бути усунуті шляхом призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи.

Сторона захисту проти задоволення клопотання прокурора заперечувала, оскільки вважає висновок комісійної судово-медичної експертизи достовірним, повним та об`єктивним, таким, що не суперечить іншим матеріалам кримінального провадження.

При цьому захисник зазначила, що ця експертиза була проведена з урахуванням всіх даних, що були отримані в тому числі і під час судового розгляду, і якщо прокурору не зрозумілі висновки гістологічних досліджень, то це можливо усунути шляхом допиту експерта у судовому засіданні.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах питання, що розглядається, суд доходить висновку, що клопотання прокурора задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть
предметом судового розгляду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Частина 1 ст. 242 КПК України передбачає, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів фахівців у одній галузі знань.

Як вбачається з пункту 3 Правил проведення комісійних судово-медичних експертиз в бюро судово-медичної експертизи, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17 січня 1995 року, експертизи у відділі комісійних експертиз проводяться з метою усунення протиріч між раніше проведеною експертизою та іншими матеріалами справи у випадку необґрунтованості висновків або сумнівів особи, яка проводить дізнання, слідчого, прокурора, судді або суду в правильності згаданої експертизи.

12 квітня 2019 року суд за клопотанням прокурорапризначив комісійну судово медичну експертизу у зв`язку із наявністю суперечностей між висновкамипервинної судово - медичної експертизи, проведеної 26 червня 2018 року, та матеріалами справи -доказами, які були надані та досліджені під час судового розгляду, які до того ж, згідно із роз`ясненнями судово медичного експерта ОСОБА_6 , не були предметом експертного дослідження.

Таким чином, комісійна судово медична експертиза, яка передбачає повторне більш розширене дослідження,була призначена з метою усунення зазначених суперечностей, при цьому експертам були представлені всі наявні у суду докази, надані учасниками судового провадження, тобто є очевидним, що за таких обставин висновки цієї експертизи можуть бути іншими, ніж висновки первинної судово медичної експертизи.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 11постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.
В ухвалі про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Разом із цим, клопотання прокурора не містить обґрунтованих доводів, які б вказували на наявність таких обставин, а містить лише її суб`єктивну оцінку зазначених висновків експертиз.

У той же час, відповідно до ст. 356 КПК України, за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.
Експерту можуть бути поставлені запитання щодо наявності в експерта спеціальних знань та кваліфікації з досліджуваних питань (освіти, стажу роботи, наукового ступеня тощо), дотичних до предмета його експертизи; використаних методик та теоретичних розробок; достатності відомостей, на підставі яких готувався висновок; наукового обґрунтування та методів, за допомогою яких експерт дійшов висновку; застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження; інші запитання, що стосуються достовірності висновку.
Суд має право призначити одночасний допит двох чи більше експертів для з`ясування причин розбіжності в їхніх висновках, що стосуються одного і того самого предмета чи питання дослідження.
Кожна сторона кримінального провадження для доведення або спростування достовірності висновку експерта має право надати відомості, які стосуються знань, вмінь, кваліфікації, освіти та підготовки експерта.

Враховуючи викладене, суд вважає, що клопотання прокурора є передчасним, оскільки питання, що виникли, можливо вирішити шляхом допиту експерта в суді, а томудоходить висновку про необхідністьвиклику у судове засідання судово-медичного експерта ОСОБА_7 - доповідача при проведенні комісійноїсудово-медичної експертизи, для роз`ясненнявідповідного висновку.

Керуючись ст. ст. 332, 356, 369 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи відмовити.

Викликати для допиту у судовому засіданні експерта ХОБСМЕ Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації ОСОБА_8 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:ОСОБА_1