Справа № 755/8910/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" червня 2020 р. Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР № 0000089 від 24.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Клопотання мотивовано тим, що 23.06.2020 до Київської місцевої прокуратури №4 надійшла заява ОСОБА_4 про вчинення шахрайських дій відносно квартири АДРЕСА_1 , що належить її чоловіку ОСОБА_5 .

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна 20.06.2020 приватним нотаріусом ОСОБА_6 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_5 за ОСОБА_7 на підставі договору купівлі-продажу (серія та номер: 11968, виданого 20.06.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 ).

Разом з тим, встановлено, що за заявою батька ОСОБА_8 внесено відомості до ЄРДР за № 0004013 від 17.06.2020 за ч. 1 ст. 115 КК України про зникнення 06.06.2020 його сина ОСОБА_5 , 1964 р.н.

Місцезнаходження ОСОБА_5 з 06.06.2020 по даний час не встановлено.

Заслухавши думку прокурора, який клопотання підтримав, а також просив розглядати його без участі ОСОБА_7 . враховуючи положення ч. 2 ст.172 КПК України, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Враховуючи зазначене суд вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі ОСОБА_7 , оскільки на даний час існує загроза зміни, або знищення майна, яке має істотне значення для швидкого та повного розслідування кримінального провадження.
Згідно з ст.ст. 22, 26 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з вимогами частин 10 та 11 ст. 170 КПК України - арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
За таких обставин, слідчий суддя врахувавши вказані у клопотанні підстави для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, з метою досягнення дієвості кримінального провадження, керуючись ст.ст. 98, 100, 167, 168, 170 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР № 0000089 від 24.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 шляхом заборони відчуження та вчинення будь-яких реєстраційних дій.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя