27.04.2020 Єдиний унікальний № 371/373/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

27 квітня 2020 року м. Миронівка

ЄУН 371/373/20

Провадження № 1-кс/371/122/20

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000183, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 квітня 2020 року за ст. 125 ч. 1 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Клопотання про арешт майна подано слідчому судді 16 квітня 2020 року.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, щослідчим відділом поліції розслідується кримінальне провадження за фактом умисного нанесення легких тілесних ушкоджень громадянину ОСОБА_3 предметом у виді металевої коси з дерев`яним руків`ям.

Майно у виді металевої коси з дерев`яним руків`ям добровільно передано слідчому на його пропозицію громадянкою ОСОБА_4 та оглянуто на відкритій ділянці місцевості поблизу домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1 .

За позицією слідчого переданий матеріальний об`єкт має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки, ймовірно, є знаряддям вчинення кримінально протиправних дій.

За положеннями ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий та власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, про розгляд клопотання повідомлені належно, в судове засідання не з`явилися. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оцінка наданих матеріалів вказує на наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

15 квітня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000183 внесені відомості про кримінальне правопорушення за ст. 125 ч. 1 КК України.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР була заява ОСОБА_3 про факт умисного нанесення йому тілесних ушкоджень.

Дані обставини підтверджені Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 125 ч. 1 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 15 квітня 2020 року приблизно о 18 годині 30 хвилин на земельній ділянці між домоволодіннями під номерами АДРЕСА_2 , ймовірно, ОСОБА_5 наніс ОСОБА_3 удари металевою косою з дерев`яним руків`ям.

Майно, що стало знаряддям вчинення кримінально протиправних дій, у виді металевої коси з дерев`яним руків`ям добровільно передано слідчому громадянкою ОСОБА_4 .

Переданий матеріальний об`єкт було оглянуто слідчим, його ознаки детально зафіксовані в протоколі огляду речового доказу від 15 квітня 2020 року: коса складається з металевої частини з лезом, вістрям та з руків`я, виготовленого з дерева.

Вказане майно з паперовою биркою з пояснювальними написами та підписами понятих передано до Миронівського ВП ГУНП в Київській області.

Постановою слідчого від 15 квітня 2020 року передане майно долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ.

На підтвердження встановлених обставин кримінального правопорушення слідчим до клопотання додано копії рапортів від 15 квітня 2020 року, запиту та відповіді на запит ОСОБА_4 від 15 квітня 2020 року, протоколу огляду речового доказу від 15 квітня 2020 року, протоколу допиту свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_6 від 16 квітня 2020 року, довідки Миронівськї ЦРЛ, постанови про визнання речовим доказом та приєднання до кримінального провадження від 15 квітня 2020 року.

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Матеріальний об`єкт, який передано слідчому і оглянуто ним, є таким, щодо якого існують достатні підстави вважати, що він, ймовірно, є знаряддям вчинення кримінально протиправних дій.

Вказане майно, згідно ст. 98 КПК України, може бути розцінено як речовий доказ вчинення злочину, передбаченого ст. 125 ч. 1 КК України.

Передане майно у виді металевої коси з дерев`яним руків`ям, ймовірно, належить ОСОБА_5 .

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його приховування, знищення, передачі, відчуження, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою попередження приховування, знищення, передачі, відчуження майна, інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Миронівського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_8 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000183, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 квітня 2020 року за ст. 125 ч. 1 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на матеріальний об`єкт у виді металевої коси з дерев`яним руків`ям, на яку прикріплено паперову бирку з пояснювальними написами та підписами понятих.

Згідно положень статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1