печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 грудня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання сторони кримінального провадження №0001586 від 25.072019 прокурора першого відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження №0001586 від 25.072019 прокурора першого відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.
З матеріалів клопотання вбачається, що Центральним апаратом Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001586 від 25.07.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

У рамках вказаного кримінального провадження, 12.07.2019 в ході досудового розслідування у кримінальному проваджені ОСОБА_4 у передбачений законом спосіб повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме у придбанні права на майно шляхом обману (шахрайство), за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах.

Досудовим розслідуванням встановлено, що вина ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину повністю підтверджується наступними доказами, а саме: відомостями Харківської міської ради про відсутність на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов та осіб, які бажають вступити до житлово-будівельного кооперативу засновників (учасників) ОК «ЖБК «Явір»; документами реєстраційної справи ОК «ЖБК «Явір»; рішенням 29 сесії 5 скликання Харківської міської ради Харківської області від 24.12.2008р. №350/08 «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва об`єктів»; державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 492575, виданим ОК «ЖБК «Явір» на земельну ділянку площею 4,8301 га кадастровий номер :16:013:0089, розташовану: м. Харків, Білгородське шосе (в районі селища Відрадне) для будівництва та подальшої експлуатації житлової забудови, від 17 серпня 2009 року; документами поземельної книги від 25.03.2008 на земельну ділянку кадастровий номер :16:013:0089; технічною документацією із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) і оформлення документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку ОК «ЖБК «Явір» для будівництва та подальшої експлуатації житлової забудови по АДРЕСА_1 , 2009 р.; договором купівлі-продажу земельної ділянки площею 4,8301 га кадастровий номер :16:013:0089, розташованої: м. Харків, Білгородське шосе (в районі селища Відрадне) між ОК «ЖБК «Явір» в особі ОСОБА_5 та громадянином ОСОБА_6 ; висновком судової оціночно-земельної експертизи №10862 від 29.06.2017, іншими матеріалами кримінального провадження, що свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

У ході здійснення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 має у приватній власності житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_2 .

Санкцією ч. 4 ст. 190 КК України передбачено покарання у вигляді конфіскації майна.

Прокурор вказує, що метою арешту майна є конфіскація майна як вид покарання, у зв`язку з чим просить накласти арешт.
Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на нерухоме майно з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: конфіскації майна, в частині заборони відчуження вказаного майна, оскільки необхідність заборони розпорядження прокурором не доведена, а відтак клопотання підлягає частковому задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_2 , із забороною відчуження вказаного нерухомого майна
У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1