У Х В А Л А

24 вересня 2018 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши провадження за клопотанням старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3

про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

20.09.2018 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , узгоджене з прокурором Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт майна, вилученого під час обшуку від 19.09.2018 року за адресою: м. Біла Церква, вул. Шевченка, буд. 96/71 в приміщенні закладу «Спорт Лото», що в приміщенні № 1.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002426 від 22.05.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України.

19.09.2018 року в приміщенні закладу № 1 під назвою «Спорт Лото» за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ухвали про обшук від 14.09.2018 року, проведений обшук, під час якого вилучено майно, наявне слідчий просить накласти арешт.

В судове засідання старший слідчий не з`явився надавши заяву про можливість розгляду клопотання у його відсутності, клопотання підтримує з підстав зазначених в ньому. Таким чином, слідчий суддя вважає, що надання старшим слідчим заяви про можливість слухання клопотання за його відсутністю надає підстави вважати, що останній висловив свою зацікавленість у розгляді зазначеного клопотання.

Представник власника майна також в судове засідання не з`явився про час та дату розгляду клопотання повідомлялись належним чином, причини неявки слідчому судді невідомі.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, відповідно до вимог передбачених ч. 4 статті 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду за участю слідчого та,або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності захисника, законного представника.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З наданих слідчому судді матеріалів вбачається, що майно, про арешт якого клопоче слідчий, було виявлено та вилучене 19.09.2018 року за адресою: м. Біла Церква, вул. Шевченка, буд. 96/71 в приміщенні закладу «Спорт Лото», що в приміщенні № 1, під час обшуку.

Згідно протоколу обшуку, у зазначеному приміщенні виявлено та вилучено майно у вигляді: грошових коштів у сумі 12723,00 гривень.

Ухвала слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку приміщення за адресою: м. Біла Церква, вул. Шевченка, буд. 96/71 в приміщенні закладу «Спорт Лото», що в приміщенні № 1 від 14.09.2018 року не передбачала дозволу на вилучення грошових коштів у сумі 12723,00 гривень, відтак такі мають статус тимчасово вилученого майна.

Відповідно до частин 1, 3 статті 104 КПК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, хід і результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі. Протокол складається з вступної частини, описової частини, яка повинна містити, втому числі, відомості про отримані в результаті процесуальної дії відомості, важливі для цього кримінального провадження, в тому числі виявлені та/або надані речі і документи; заключної частини, яка повинна містити, в тому числі, відомості про вилучені речі і документи та спосіб їх ідентифікації.

Окрім цього, питання вилучення, обліку та зберігання речових доказів,врегульовано «Інструкцією про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», що затверджена спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного суду України та Державної судової адміністрації України від 27.08.2010 року за № 51/401/649/471/23/125.

Так, відповідно до п. 5, 7, 9, 11 вказаної Інструкції, факт вилучення речових доказів, документів, цінностей та іншого майна (у тому числі предметів і документів, вилучених з обігу) відображається у протоколі слідчої дії. У протоколі перераховуються всі предмети, які вилучаються, та щодо кожного такого предмета повинні бути вказані точне найменування, кількість, міра, вага, серія і номер, інші відмінні індивідуалізуючі ознаки, а також місце, де відповідний об`єкт був виявлений. Усі вилучені предмети, цінності і документи пред`являються понятим та іншим учасникам слідчої дії. У необхідних випадках зазначені об`єкти упаковуються для уникнення їх пошкодження, неконтрольованого доступу до них та забезпечення зберігання слідів (мікрослідів), які є на них, з доданням бірок, посвідчених відповідними написами і підписами особи, у якої вилучено речі, понятих, слідчого, працівника органу дізнання, прокурора, працівника апарату суду, які скріплюються печаткою відповідного органу, про що зазначається в протоколі.

Якщо протокол з описом предметів і цінностей, які вилучаються, з якихось причин на місці скласти неможливо (наприклад, у зв`язку з їх значною кількістю), вони упаковуються і опечатуються з доданням бірок з написами, які засвідчують вищеназвані особи. Подальший огляд і опис проводиться за місцем дізнання, досудового слідства в присутності понятих (бажано тих самих), що брали участь у їх вилученні, з відображенням у протоколі цілісності печаток та засвідчених підписами написів на упаковці, в яку були поміщені вилучені об`єкти. Якщо до огляду вилучених предметів і цінностей виявиться можливим залучити тих же понятих, які були присутні і при вилученні, то вони повинні засвідчити, що провадиться огляд та опис цих самих об`єктів, що були раніше вилучені. Вилучені предмети, документи, цінності, які є речовими доказами, повинні бути оглянуті (у необхідних випадках за участі спеціаліста), детально описані в протоколі огляду. В протоколі відображаються кількісні і якісні характеристики предметів, всі інші індивідуалізуючі ознаки, які дозволяють відрізнити об`єкт від подібних йому, а також ті, які зумовлюють його доказове значення.

Слідчий суддя звертає увагу, що всупереч вищевказаній процесуальній нормі та положенням Інструкції, виявлені та вилучені під час обшуку нежитлового приміщення за адресою: м. Біла Церква, вул. Шевченка, буд. 96/71 в приміщенні закладу «Спорт Лото», що в приміщенні № 1 грошові кошти в сумі 12723,00 гривень жодним чином не ідентифіковані, у протоколі обшуку відсутні будь-які відомості про їх описання, та про серії та номера грошових коштів. Додаток до протоколу, який містив би опис вилучених коштів чи іншу їх ідентифікацію, теж відсутній в матеріалах клопотання та слідчому судді не надавався.

Вказані обставини щодо належної фіксація та ідентифікації грошових коштів, вилучених органом досудового розслідування в ході проведених обшуків, є вкрай важливими питаннями, оскільки виключають будь-яку можливу підміну речових доказів.

Зважаючи на те, що клопотання про арешт майна не відповідає вимогам передбаченим ст. 171 КПК України, оскільки в ньому не зазначено ідентифікуючи ознаки майна, клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням строку у сімдесят дві години для усунення наведених вище недоліків.

Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002426 від 22.05.2018 року за адресою: м. Біла Церква, вул. Шевченка, буд. 96/71 в приміщенні закладу «Спорт Лото», що в приміщенні № 1 - повернути прокурору Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_1