12.05.2020
Справа № 642/2403/20
Провадження № 1-кс/642/956/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні № за № 0001000 від 06.05.2020 за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

В клопотанні просить накласти арешт на кущ японської айви «Хеномелес» з квітами червоно-помаранчевого кольору, виявлений та вилучений в ході огляду місця події 06.05.2020 року за адресою: м. Харків, вул. Чистоклітівська 3.

Як вбачається з наданих матеріалів кримінального провадження, що до Холодногірського ВП надійшло повідомлення про те, що до Холодногірського ВП надійшло повідомлення про те, що в ніч з 14.04.2020 на 15.04.2020 невстановлена особа, перебуваючи по вул. Черкаській поблизу буд. 36-А в м. Харкові, діючи умисно, з корисливих мотивів, таємно викрала декоративний кущ японської айви «Хеномелес», чим спричинила матеріальну шкоду ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України відомості за фактом спричинення тілесних ушкоджень були внесені слідчим СВ Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001000 від 07.05.2020, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

06.05.2020 року в період часу з 15:45 до 16:20 проведений огляд місця події за адресою: м. Харків вул. Чистоклітівська 3, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видала кущ висотою 67 см., діаметром 93 см., на поверхні, якого є 28 стовбурів, які мають на них листя зеленого кольору, та квіти червоно-помаранчевого кольору.

Досудовим розслідуванням встановлено що вказаний кущ є рослиною японської айви «Хеномелес».

Враховуючи той факт, що кущ, вилучений при огляді місця події має доказове значення, а саме є предметом вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.7 ст.237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна, що може перешкодити встановленню істини по справі.

Враховуючи вищевикладене, з метою притягнення винних до кримінальної відповідальності та визнання належними доказами речей виявлених та вилучених в ході огляду місця події, слідчий просить накласти арешт на вилучений в ході проведення огляду місця події, а саме кущ японської айви «Хеномелес» з квітами червоно-помаранчевого кольору, вилучений при огляді місця події, який має доказове значення, а саме кущ, який є предметом кримінального правопорушення.

В судове засідання слідчий не з`явився, заявою до суду справу просить слухати у його відсутності. Клопотання підтримує повністю та просить його задовольнити.

Особа у якого вилучені зазначені речі, ОСОБА_6 , в судове засідання не з`явилася, надавши суду заяву з проханням розглядати клопотання слідчого без її участі, проти задоволення не заперечувала.

В такому випадку, згідно ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Суд, дослідивши надані матеріали, приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Вищезазначене вилучене майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим, у відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, допускається арешт вказаного майна.

Крім того, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна, що може перешкодити встановленню істини по справі.

Згідно ч.7 ст.237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч. 2 ст. 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Таким чином слідчий суддя вважає, що подане клопотання слідчого достатньо мотивоване та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

накласти арешт на кущ японської айви «Хеномелес» з квітами червоно-помаранчевого кольору, виявлений та вилучений в ході огляду місця події 06.05.2020 року за адресою: м. Харків, вул. Чистоклітівська 3 та передати майно на зберігання потерпілій ОСОБА_5 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1