Справа № 640/6683/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"04" червня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова, в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
потерпілого ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
розглянувши в підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт направлений з Харківської місцевої прокуратури № 2 за результатами досудового розслідування Київського ВП ГУНП в Харківській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005096 від 28 листопада 2018 року відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лисичанськ Луганської області, громадянина України, одруженого, із неповною вищою освітою, не працюючого, в силу ст. 89 КК України не судимого, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Обвинувальний акт по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України, який надійшов від прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2, юриста 1 класу ОСОБА_3 , підсудний Київському районному суду м. Харкова.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає. У справі маються всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали. Порушень КПК України при проведені досудового розслідування не встановлено. Клопотань щодо проведення закритого судового засідання ним не заявлено. Крім того, заявив клопотання про продовження застосування обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених ст. 177, 178 КПК України, визначених під час обрання запобіжного заходу, з метою їх запобігання, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, можливість впливати на потерпілого та свідків.

Обвинувачений та його захисник проти призначення справи до судового розгляду не заперечували. Проти задоволення клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили замінити його на більш м`який. Посилались на те, що обвинувачений ОСОБА_6 характеризується позитивно. Так, позитивно зарекомендував себе за час роботи в КП «Тролейбусне депо №2» з 24.06.2014 р. по 02.07.2015 р., та за час проживання за адресою: АДРЕСА_2 . Зазначають про те, що одружений, раніше не судимий в силу ст. 89 КК України, має міцні соціальні зв`язки та разом з дружиною, ОСОБА_7 мешкає в м. Харкові за адресою: АДРЕСА_1 , в будинку, якій належить його дружині на праві приватної власності. ОСОБА_6 страждає на хронічне психічне захворювання та потребує лікування, рекомендується нагляд психіатра та приймання лікарських засобів. В умовах слідчого ізолятора ОСОБА_6 не отримує належного лікування, оскільки в штаті ХУВП (№27) немає лікаря-психіатра. Посилаються на відсутність ризиків на які посилається прокурор. Наявність підозри у вчиненні злочину, не можу бути підставою тримання обвинуваченого під вартою.

Обвинувачений та його захисник заявили до суду клопотання про виклик для допиту в судовому засідання свідка ОСОБА_7 , та витребування з Генеральної Прокуратури України повного витягу з ЄРДР з відомостями з електронної бази данних в повному обсязі по розділах: Основні засади ведення ЄРДР; Порядок формування та ведення реєстру.

Прокурор проти задоволення клопотання обвинуваченого та його захисника про виклик для допиту в судовому засідання свідка ОСОБА_7 не заперечував. Щодо витребування з Генеральної Прокуратури України повного витягу з ЄРДР заперечував, посилаючись на те, що в матеріалах справи наявний витяг з ЄРДР.

Потерпілий при вирішенні клопотань покладався на думку прокурора.

Учасниками підготовчого судового засідання з`ясовано питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Обвинувальний акт складений у відповідності до вимог ст.ст. 291, 292 КПК України.

Підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України судом не встановлено.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, суд вважає можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України.

Заявлене обвинуваченим та захисником клопотання про виклик для допиту в судовому засідання свідка ОСОБА_7 підлягає задоволенню.

В задоволенні клопотання захисника та обвинуваченого про витребування з Генеральної Прокуратури України повного витягу з ЄРДР слід відмовити з огляду на те, що до обвинувального акту додано витягу з ЄРДР за №0005096, який сформовано 27.03.2019 року.

Заявлене прокурором клопотання про продовження обвинуваченому строків тримання під вартою підлягає задоволенню. В задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну раніше обраного запобіжного заходу, слід відмовити, виходячи з наступного.

Згідно ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу
ОСОБА_6 , суд враховує наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: можливість переховування від суду; незаконно впливати на потерпілого, який є сусідом обвинуваченого, та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватими у скоєні кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, та приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливе, а тому, суд продовжує строк тримання під вартою ОСОБА_6 до 02.08.2019 року.
Враховуючи наявність вище перелічених ризиків, суд не вбачає підстав для зміни обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
За таких обставин, суд задовольняє клопотання прокурора та залишає обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. В задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника про заміну запобіжного заходу необхідно відмовити.
Відповідно до ухвали Київського районного суду м. Харкова від 20.02.2019 судом було визначено заставу відповідно до ст.182 КПК України у розмірі 50 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 96050,00 грн. Суд при продовженні строку тримання під вартою визначає суму застави у тому ж розмірі.
Керуючись положеннями глави 27, ст.ст. 27, 177, 178, 182, 183, 314-317, 331, 369 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0005096 від 28 листопада 2018 року відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України на 01.07.2019 року об 16-00 год. в приміщенні Київського районного суду м. Харкова, поверх 2, зал судових засідань №17 (м. Харків, вул. Валентинівська, 7-Б).

Викликати для допиту в судовому засідання свідка ОСОБА_7 ( АДРЕСА_1 ).

В задоволення клопотання обвинуваченого та захисника про витребування з Генеральної Прокуратури України повного витягу з ЄРДР відмовити.

Проведення судового розгляду кримінального провадження визначити у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

В задоволенні клопотання обвинуваченого та захисника про зміну запобіжного заходу відмовити.
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 задовольнити.
Міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 залишити без змін у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», та продовжити строк тримання його під вартою на 60 днів, тобто до 02.08.2019 року.
Розмір застави визначити в межах 50 прожиткових мінімумів в сумі 96050 (дев`яносто шість тисяч п`ятдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на р/р № 6674 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, , отримувач ТУДСА України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно КПК по справі № 0005096 від 28.11.2018, ОСОБА_6 (Київський районний суд м. Харкова), до сплину терміну тримання під вартою.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатись з місця свого проживання в м. Харкові без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_5 та свідком ОСОБА_8
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суддю Київського районного суду м. Харкова.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Роз`яснити ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, не звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1