печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2019 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

слідчого: не з`явився,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання Старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України полковника поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в рамках проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 30.03.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000776 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого

ч. 3 ст. 369 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України полковник поліції ОСОБА_3 за погодженням з Прокурором третього відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, зареєстроване на праві власності за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, а саме, домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , з метою забезпечення можливої конфіскації майна.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.03.2019 року за № 0000776 за підозрою ОСОБА_5 у пропозиції службовій особі, яка займає відповідальне становище, надати неправомірну вигоду за вчинення в інтересах третьої особи будь-яких дій з використанням наданого їй службового становища, вчиненій за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

10.06.2019 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Відповідно до листа Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 10.05.2018 року № 062/14-5624 (И-2018) за ОСОБА_5 на праві власності зареєстровано на праві приватної власності будинок АДРЕСА_1 .

Оскільки, санкції інкримінованої підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ч. 3 ст. 369 КК України передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна, з метою запобігання відчуження вищевказаного майна, а також забезпечення можливої конфіскації майна, слідчий просить клопотання задовольнити.

З метою забезпечення арешту майна, яке не має статусу тимчасово вилученого, та з метою забезпечення арешту майна, згідно ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання розглядається без повідомлення власника майна.

В судове засідання слідчий не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав на адресу суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, в якій підтримав вимоги клопотання з викладених у ньому підстав, просив їх задовольнити.

Оскільки, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за відсутності слідчого.

Згідно ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.03.2019 року за № 0000776 за підозрою ОСОБА_5 у пропозиції службовій особі, яка займає відповідальне становище, надати неправомірну вигоду за вчинення в інтересах третьої особи будь-яких дій з використанням наданого їй службового становища, вчиненій за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

В рамках здійснення досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні, 10.06.2019 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України

Санкція частини 3 статті 369 КК України, яка інкримінуються ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

Відповідно до листа Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 10.05.2018 року № 062/14-5624 (И-2018) за ОСОБА_5 на праві власності зареєстровано на праві приватної власності будинок АДРЕСА_1 .

Як визначено у ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Зважаючи на те, що санкція інкримінованої підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ч. 3 ст. 369 КК України передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна, і незастосування накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 може призвести до наслідків, визначених ч. 11 ст. 170 КПК України, зокрема, таких як його відчуження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, що унеможливить виконання вироку в частині можливої конфіскації майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання Старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України полковника поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в рамках проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 30.03.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000776 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, зареєстроване на праві власності за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, а саме:

- будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони розпорядження.

Роз`яснити підозрюваному, його захиснику, іншому власнику або володільцю майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді у порядку, встановленому ст. 174 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором/слідчим у кримінальному провадженні № 0000776 від 30.03.2019 року.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1