У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А ЇН И
26 липня 2019 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Донецької області, м. Краматорськ, громадянки України, українки, не працевлаштованої, не одруженої, без освіти, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше судимої,
підозрювану в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових №0001812 від 25.07.2019року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК,
за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

підозрюваної ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.07.2019 приблизно о 04 годині 40 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи неподалік готельного комплексу «Аркадія», за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька 24. Маючи намір на вчинення крадіжки чужого майна, переслідуючи ціль незаконного збагачення зайшовши у вищевказаний готельний комплекс «Аркадія», визначила об`єктом свого злочинного посягання номер № 236 готельного комплексу «Аркадія». Надалі, з метою реалізації свого умислу, розуміючи протиправність своїх дій, будучи впевненою, що за її злочинними діями ніхто не спостерігає, а поряд відсутні сторонні особи, без дозволу власника, незаконно проникла до вказаного готельного номеру. Перебуваючи в номері, діючи умисно, з корисливих мотивів, таємно викрала майно, яке належить ОСОБА_7 , а саме: шкіряний гаманець чорного кольору, в якому знаходились грошові кошти в розмірі 2000 гривень, три банківські картки «ПриватБанк», банківська картка «IndustrialBank», посвідчення Союзу театральних діячів України.

В подальшому ОСОБА_4 , з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникла, розпорядившись ним на власний розсуд, тим самим спричинивши потерпілому ОСОБА_7 , матеріальну шкоду на загальну суму 2500 гривень.
Таким чином, встановлено достатньо доказів для підозри ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному з проникненням у житло.

26.07.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, може впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора, оскільки ризики, наведені в клопотанні слідчого, не доведені, просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання прокурора, допитавши підозрювану та її захисника, приходжу до висновку, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, підозрювана ОСОБА_4 на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, за який передбачене покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, у підозрюваної відсутнє постійне місце роботи, підозрювана не заміжня, не навчається, не проживає за місцем реєстраціях та постійного місця проживання, тобто в неї відсутні міцні соціальні зв`язки, тому є ризики того, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної є запобігання вчинення підозрюваною ОСОБА_4 нових злочинів та переховування від органів досудового розслідування та суду.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Пред`явлена підозрюваній ОСОБА_4 підозра в інкримінованому злочині підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: показаннями потерпілого ОСОБА_7 , відеозаписом з камер відеоспостереження розташованих за адресою: АДРЕСА_3 , протоколом обшуку від 25.07.2019 за адресою: АДРЕСА_4 , в ході якого було проведено особистий обшук ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , протоколом впізнання особи від 26.07.2019, в ході якого свідок ОСОБА_9 , впізнав ОСОБА_4 , яка близько 04:07 год. 25.07.2019 заходила в готель «Аркадія», який розташований за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька 24, протоколом пред`явлення речей для впізнання від 26.07.2019, в ході якого потерпілий ОСОБА_7 впізнав гаманець, який був вилучений у ОСОБА_4 в ході особистого обшуку.

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваної та її майновий стан, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Зважаючи на те, що підозрювана ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, з урахуванням її майнового стану, беручи до уваги, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштована, не заміжня, не проживає за місцем постійного проживання, тобто в неї відсутні міцні соціальні зв`язки, тому є ризики того, що підозрювана зможе переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, зважаючи на те, що у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчо-оперативні заходи, вважаю, що застава у розмірі 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб зможе забезпечити виконання підозрюваною своїх обов`язків, а тому слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, у вказаному розмірі, яка зможе забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком на 2 (два) місяці.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 9 605 (дев`ять тисяч шістсот п`ять) гривень.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрювану; провадження по справі 1-кс/522/14516/19.

Підозрювана звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Роз`яснити підозрюваній наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомленою, не з`явилась за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомила про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 2 (два) місяці і обчислюється з моменту проголошення ухвали слідчого судді, тобто з 26.07.2019 року.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 24.09.2019 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

26.07.2019