ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 червня 2019 року
м. Київ

справа № 758/15672/15-к
провадження № 51-5385км18

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючогоОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю: секретаря судового засідання прокурора ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
розглянув у судовому засіданні касаційні скарги прокурора, який брав участь у розгляді кримінального провадження судом першої інстанції, та захисника ОСОБА_6 в інтересах засудженого ОСОБА_7 на ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 16 лютого 2018 року про повернення їм апеляційних скарг на вирок Подільського районного суду м. Києва від 21 листопада 2017 року щодо ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .
Обставини справи
1. Вироком Подільського районного суду м. Києва від 21 листопада 2017 року ОСОБА_8 визнано невинуватим та виправдано у зв`язку з відсутністю в його діянні складу злочину, передбаченого частиною 1 статті 368 Кримінального кодексу України (далі-КК), ОСОБА_7 визнано невинуватим та виправдано у зв`язку з відсутністю в його діянні складу злочинів, передбачених частиною 1 статті 368 КК та частиною 1 статті 366 КК.
2. Цим же вироком обох засуджених визнано винуватими в незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечних наркотичних засобів з метою збуту та у незаконному збуті особливо небезпечних наркотичних засобів, вчинених за попередньою змовою групою осіб, і засуджено за частиною 2 статті 307 КК до покарання у виді позбавлення волі: ОСОБА_8 на строк 6 років 6 місяців, ОСОБА_7 на строк 6 років.
3. Не погоджуючись із вироком, прокурор і захисники ОСОБА_9 та ОСОБА_6 подали апеляційні скарги. Зокрема, прокурор просив вирок суду скасувати в частині виправдання ОСОБА_8 та ОСОБА_7 і засудити їх за вказаним обвинуваченням. Захисник ОСОБА_6 просив вирок суду скасувати та призначити новий судовий розгляд.
4. Апеляційний суд м. Києва ухвалою від 17 січня 2018 року залишив указані апеляційні скарги без руху, пославшись на те, що вони не відповідають вимогам статті 396 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК).
5. Суд вказав, що прокурор у скарзі не зазначив розміру покарання, яке слід призначити засудженим на підставі частини 1 статті 70 КК у разі визнання їх винними в інкримінованому злочині.
6. Недоліком апеляційної скарги захисника ОСОБА_6 суд назвав відсутність у ній належного обґрунтування незаконності судового рішення в аспекті кожної з наведених підстав для скасування вироку суду, які до того ж є суперечливими, неконкретними та зводяться до загальних фраз, а також на незазначення у скарзі підстав, передбачених статтею 415 КПК, для призначення нового розгляду.
7. На виконання цієї ухвали прокурор та захисник ОСОБА_6 подали нові апеляційні скарги.
8. Апеляційний суд м. Києва ухвалою від 16 лютого 2018 року повернув скарги прокурору та захиснику у зв`язку з тим, що вони не усунули недоліків, указаних в ухвалі цього суду від 17 січня 2018 року. В ухвалі, крім іншого, суд послався на те, що прокурор не усунув зазначених в ухвалі недоліків, а фактично вніс зміни до апеляційної скарги, які тягнуть за собою погіршення становища обвинувачених, поза межами строків на апеляційне оскарження. На думку апеляційного суду, захисник також не усунув недоліків, оскільки вимоги апеляційної скарги не узгоджувалися з її обґрунтуванням.
Вимоги і доводи касаційних скарг
9. У касаційній скарзі прокурор, посилаючись на пункт 1 частини 1 статті 438 КПК , просить скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
10. Суть доводів, викладених у скарзі, зводиться до того, що подана апеляційна скарга відповідає вимогам статті 396 КПК.
11. В аналогічній за вимогами скарзі захисник ОСОБА_6 стверджує, що апеляційним судом порушено вимоги статті 399 КПК, оскільки він в повторній касаційнйій скарзі усунув недоліки, вказані в ухвалі від 17 січня 2018 року.
12. Учасникам кримінального провадження було належним чином повідомлено про дату, час та місце касаційного розгляду, клопотань про його відкладення до суду касаційної інстанції не надходило.
Позиції учасників судового провадження
13. Прокурор у судовому засіданні підтримав касаційну скаргу, просив скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Мотиви Суду
14. Суд зазначає, що ухвали апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху і про повернення такої скарги є взаємопов`язаними: повернення скарги залежить від висновків суду про те, чи усунуто недоліки скарги, зазначені в попередній ухвалі. Тому для визначення, чи є ухвала про повернення скарги законною та обґрунтованою, Суд має проаналізувати також законність та обґрунтованість ухвали суду про залишення скарги без руху.
15. Відповідно до статті 399 КПК підставами для залишення апеляційної скарги без руху може бути лише невиконання вимог, визначених у статті 396 КПК. Перелік цих вимог розширеному тлумаченню не підлягає.
16. Зокрема, при визначенні апеляційним судом того, чи зазначила особа, що подає апеляційну скаргу, «вимоги» та «їх обґрунтування», суд на стадії відкриття провадження не може проводити їх аналіз з погляду їх переконливості.
17. Крім того, при визначенні, чи виконала особа, яка подає скаргу, вимоги статті 396 КПК, апеляційний суд має враховувати вимоги статей 22 та 26 КПК, які передбачають, що у кримінальному процесі функції сторони та суду є несумісними, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав, а суд вирішує лише питання, винесені на його розгляд сторонами. Виходячи з цих положень той факт, що сторона не зазначила у своїй скарзі певних вимог та доводів або обґрунтувала свої вимоги у спосіб, який здається суду непереконливим, не може вважатися недоліком апеляційної скарги у значенні статей 396 та 399 КПК.
18. Зокрема, апеляційний суд в ухвалі про залишення скарг без руху послався на те, що скарга прокурора не містить конкретного прохання щодо призначення ОСОБА_8 та ОСОБА_7 покарання на підставі частини 1 статті 70 КК , а в скарзі захисника ОСОБА_6 не наведено підстав для призначення нового розгляду, передбачених статтею 415 КК.
19. Однак рішення про те, які саме питання ставити перед судом, відноситься до дискреційних повноважень сторони кримінального процесу, і використання цих дискреційних повноважень тим чи іншим чином не може тлумачитись як недолік апеляційної скарги, а тому, відповідно, не може стати підставою для повернення такої скарги.
20. В ухвалі про повернення апеляційних скарг апеляційний суд розглянув доводи в повторній скарзі прокурора, що стосувалися призначення остаточного покарання, та захисника щодо підстав призначення нового розгляду, визнавши їх необґрунтованими. Питання про те, чи підлягає задоволенню вимога, що міститься у скарзі, і, якщо суд погодиться з доводами у скарзі повністю або частково, то яке рішення має прийняти суд для усунення порушень, допущених судом першої інстанції, мають вирішуватися не на стадії відкриття апеляційного провадження, а за результатами апеляційного розгляду. Таким чином, незгода суду з доводом в апеляційній скарзі не може вважатися недоліком скарги і бути підставою для її залишення без руху та повернення.
21. На підставі викладеного Суд вважає, що ухвала про повернення апеляційних скарг прокурору підлягає скасуванню на підставі пункту 1 частини 1 статті 438 КПК з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції, під час якого необхідно врахувати викладене й ухвалити законне та обґрунтоване рішення.
Керуючись статтями 433, 434, 436 КПК, Суд
ухвалив:
Касаційні скарги прокурора та захисника ОСОБА_6 в інтересах засудженого ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 16 лютого 2018 року про повернення апеляційних скарг прокурора та захисника ОСОБА_6 на вирок Подільського районного суду м. Києва від 21 листопада 2017 року щодо ОСОБА_8 та ОСОБА_7 скасувати й призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3