Зіньківський районний суд Полтавській області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/1050/19
Номер провадження 1-кс/530/305/19

У Х В А Л А
іменем України

20.08.2019 р. м.Зіньків

Зіньківський районний суд Полтавської області в складі: головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 , секретаря ОСОБА_2 , представника скаржника адвоката ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Зінькова справу за скаргою ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Зіньківського відділення поліції Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській областіщодо невнесення відомостей до ЄРДР, -

В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_4 звернувся до Зіньківського районного суду Полтавської області із скаргою на бездіяльність посадових осіб яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Скаржник вказує, що 04 травня 2019 року близько 02 години, біля під`їзду житлового будинку АДРЕСА_1 , згорів автомобіль марки РЕНО, державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 , який вважає, що автомобіль було знищено шляхом підпалу особою, яку він вказав у своєму поясненні працівникам поліції
По даному факту Зіньківським відділенням поліції була проведена перевірка та складений висновок про результати розгляду звернення від 17.05.2019 року, згідно якого матеріали перевірки, зареєстровані в ЖЄО за № 1200 від 04.05.2019 року, списані до справи №29.
Підставою цьому, як вказано у висновку, послужило те, що (далі цитата із висновку) ...заступник начальника СВ надав кваліфікацію даної події про відсутність складу кримінального правопорушення та відповідно висновку ДСНС пожежа виникла в наслідок короткого замикання електромережі автомобіля в даній події у вказаному повідомленні відсутній склад правопорушення". Таким чином, відомості про факт підпалу автомобіля ОСОБА_4 не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
ОСОБА_4 не погоджується з прийнятим рішенням, вважає, що належний йому автомобіль було знищено навмисне, перевірку по даному факту було проведено поверхнево, а саме рішення прийняте передчасно, тому воно має бути скасоване.
В самому висновку про результати розгляду звернення від 17.05.2019 року, допущено ряд неточностей. Зокрема вказано, що до чергової частини Зіньківського відділення поліції 04.05.2019 року надійшло письмове повідомлення від ОСОБА_5 про те що горить автомобіль по вулиці Новій у селищі Опішня. Письмового повідомлення від вказаної особи взагалі не надходило, а напевне це було телефонне повідомлення. Від ОСОБА_5 навіть не відібрано пояснення.
Також ОСОБА_4 заперечує той факт, викладений у висновку, що ніби-то він під час опитування пояснював що 03.05.2019 року близько 17 години поставив свій автомобіль в смт. Опішня по вулиці Новій, та витягши ключі із замка запалювання, відключив клему з акумулятора. Автомобіль був поставлений за вказаною адресою ще 01.05.2019 року і знаходився там до моменту його спалення, у зв`язку із відсутністю ключа замка запалення, вилученого працівниками поліції під час його затримання 01.05.2019 року за підозрою у керуванні автомобілем в стані алкогольного сп`яніння. Таким чином ОСОБА_4 не міг витягати ключа із замка запалення 03.05.2019 року, так як його у нього не малося, як і не мав змоги внаслідок цього керувати автомобілем 03.05.2019 року.
Інші аргументи щодо скасування висновку про результати розгляду звернення від 17.05.2019 року полягають в тому, що ОСОБА_4 вважає такими, що не відповідають дійсності: акт про пожежу та звіт про причину виникнення пожежі, внаслідок якої було знищено належний йому автомобіль, та на підставі яких було прийняте рішення про те, що причиною пожежі стало коротке замикання електромережі автомобіля і внаслідок чого не було внесено відомості про пожежу до ЄРДР. ОСОБА_4 обґрунтовує свою незгоду із висновками в акті про пожежу та у звіті про причину виникнення пожежі, наступними аргументами: поперше: службові особи, які складали вказані документи не оглядали автомобіль після пожежі, а тому незрозуміло як вони могли зробити такі висновки. Подруге: не вказано в цих документах, що була відключена акумуляторна батарея і тому коротке замикання електромережі автомобіля не могло бути. Потретє: не вказано, що автомобіль працює на дизельному пальному, а дизельне пальне не є легкозаймистою рідиною і навіть би при замиканні електромережі автомобіля, якого не мало місця із вказаних вище обставин, дизельне пальне в автомобілі не могло б загорітися. Тільки від бензину, газу міг загорітися та вибухнути автомобіль, що мало місце.
Встановити причину виникнення загорання автомобіля може тільки відповідна пожежно-технічна експертиза, яку неможливо провести поза межами досудового розслідування, а для цього необхідно його відкрити, шляхом внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Також під час перевірки факту загоряння автомобіля не були встановлені свідки і очевидці пожежі, яких ОСОБА_4 називав працівникам поліції, а також не було проведено ніяких заходів по встановленню інших осіб, які могли б дати певну інформацію щодо підпалу автомобіля, та не були встановлені і перевірені особи, яких ОСОБА_4 небезпідставно підозрює у скоєнні підпалу автомобіля, та яких сам назвав працівникам поліції. Не були встановлені інші особи, причетні до організації і виконання вказаного кримінального правопорушення.
В судовому засіданні скаржник ОСОБА_4 вказує, що не опитані особи, про яких він вказував працівникам поліції, а саме мешканців будинку біля якого згорів автомобіль. Працівників молокозаводу нічної зміни, які чули вибух автомобіля та бачили зарево під час вибуху. ОСОБА_6 , прізвище якого ОСОБА_4 , не знає, та який перебував неодноразово у місцях позбавлення волі, під чиїм вікном стояв автомобіль, і який бачив як ОСОБА_4 03.05.2019 року демонтував замок запалювання в автомобілі. Ця особа перебуває в дружніх відносинах із матір`ю колишньої дружини ОСОБА_4 ОСОБА_7 , яку також необхідно допитати на предмет вибуху і загорання автомобіля. Під час досудового розслідування для проведення експертизи необхідно допитати службових осіб ДСНС, які складали відповідні висновки по пожежі та пожежників, які гасили пожежу.
Про висновок про результати розгляду звернення від 17.05.2019 року, згідно якого матеріали перевірки, зареєстровані в ЖЄО за № 1200 від 04.05.2019 року, списані до справи № 29, ОСОБА_4 не знав, як і не знав про повідомлення з поліції про прийняте рішення цим висновком , відповідно від 20.05.2019 року за вихідним № 3001/115/120/01 2019, та від 15.07.2019 року за вихідним номером 4314/115/120/01 2019, доки за його вимогою 02.08.2019 року цей висновок не був йому виданий, тому 10-денний строк, передбачений законодавством на оскарження таких рішень не був ним порушений.
ОСОБА_4 неодноразово звертався до поліції про видачу прийнятого рішення по даному факту, але йому відмовлялося з різних причин, як-то відсутність висновку ДСНС, невідповідністю форми поданої ОСОБА_4 заяви та інше. За переконанням ОСОБА_4 , висновок про результати розгляду звернення від 17.05.2019 року, йому не видавали з метою приховати факт незаконного вилучення працівниками поліції ключа запалення від автомобіля, поскільки ОСОБА_4 звернувся зі скаргою на ці незаконні дії до територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Полтаві, та з метою щоб він пропустив строк на оскарження прийнятого рішення
Зважаючи на викладене, по даному факту необхідно було провести ряд зазначених вище і можливо інших слідчо-оперативних дій, які будуть необхідні, та які направлені для встановлення обставин скоєння вказаного правопорушення, а тому слідчий мав би після спалення автомобіля та одержання заяви внести відомості про кримінальне правопорушення, а ОСОБА_4 вважає що в даному випадку у діях осіб, причетних до знищення його автомобіля вбачається кримінальне правопорушення, передбачене ст. 194 ч.2 Кримінального кодексу України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, і провести досудове розслідування.
Суд зачиташи заяву скаржника заслухавши скаржника та його представника та дослідивши наявні матеріали справи, приходить до висновку.

В силу статті 2 Кримінально процесуального кодексу України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необгрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до частини 1 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь- якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов"язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З наведеної норми випливає, що слідчий, прокурор зобов`язані на підставі заяви (повідомлення) про вчинене кримінальне правопорушення невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Частиною 4 ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Так, ч. 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України визначено перелік відомостей, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, який не є вичерпним.
При цьому, зі змісту статті 214 Кримінального процесуального кодексу України слідує, що вона не містить застережень (винятків) стосовно випадків можливого невнесення слідчим, прокурором відомостей про вчинене кримінальне правопорушення в Єдиний реєстр досудових розслідувань.
Перевірка обставин, викладених у заяві про вчинення злочину, можлива лише після реєстрації такої заяви. Відповідно до частини 3 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України лише огляд місця події у невідкладних випадках може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після завершення огляду.
Будь-які інші процесуальні дії до реєстрації кримінального провадження неможливі.
Згідно статті 303 Кримінального процесуального кодексу України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Статтею 39 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що керівник органу досудового розслідування (у нашому випадку Зіньківський РВ національної поліції України в Полтавській області) здійснює організацію досудового розслідування, у зв`язку з чим, йому надано повноваження визначати слідчого, який здійснюватиме досудове розслідування, вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим та інше.
Також, відповідно до положень частини 5 розділу III Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01.12.2015 за № 1498/27943, повноваженнями з організації роботи по внесенню слідчими органу досудового розслідування матеріалів, що надійшли до органу поліції, наділений саме керівник органу досудового розслідування.
Відповідно до ст. 214 КПК України вказано, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:

1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

3)інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;

7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.

Слідчий невідкладно у письмовій формі повідомляє керівника органу прокуратури про початок досудового розслідування, підставу початку досудового розслідування та інші відомості, передбачені частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до чинного законодавства, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слід зазначити, що судами першої та апеляційної інстанції враховуються загальні правові позиції ЄСПЛ щодо офіційного тлумачення ст.3 Конвенції у матеріальному та процесуальному аспектах у кримінальному судочинстві, які обумовлені законодавчим положенням щодо застосування Конвенції та практики ЄСПЛ при розгляді справ у якості джерела права.

У випадках, коли особа висуває небезпідставну скаргу про те, що вона була піддана неналежному поводженню зі сторони субєктів владних повноважень в порушення ст.3 Конвенції, це положення, якщо його тлумачити як загальний обов"язок держави відповідно до ст.1 Конвенції вимагає, щоб було проведено ефективне офіційне розслідування, метою якого є виявлення і покарання відповідальних осіб.

При цьому, розслідування за такими скаргами та твердженнями про неналежне поводження має бути ретельним і ефективним. Це означає, що органи влади мають завжди намагатись встановити події та не покладатися на поспішні або безпідставні висновки для закінчення розслідування чи для обґрунтування своїх рішень.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень. Однією із загальних засад кримінального провадження є його публічність ( п.18 ч.1 ст.7 КПК України). Суть даної засади кримінального провадження полягає в тому, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення або в разі надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи яка його вчинила.

Бездіяльність слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому розслідуванні може бути оскаржена до слідчого судді.

Ч. 2 ст.307 КПК України визначено процесуальні повноваження та способи реагування слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність під час досудового розслідування, одним із яких є зобов`язання вчинити певну дію, зокрема внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ст. 303 КПК України: «На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, або прокурора - бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення…».
В даному випадку вбачається, що працівниками Зіньківського ВП Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області допущена бездіяльність, яка полягає в невнесенні відомостей про злочин, викладений в заяві скаржника від 04.05.2019 року, до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
На підставі вищенаведеного, суд приходить до висновку, що скарга ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Зіньківського ВП Гадяцького ВП ГУНП у Полтавській області, підлягає до часткового задоволення.
Керуючись ст.ст.107,214,303,304,307 369-372 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Зіньківського відділення поліції Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській областіщодо невнесення відомостей до ЄРДР задоволити частково.
Визнати бездіяльність посадових осіб Зіньківського відділення поліції Гадяцького ГУ НП у Полтавській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 04.05.2019 року ОСОБА_4 , незаконною.
Зобов`язати керівника слідчого органу (посадових осіб) Зіньківського відділення поліції Гадяцького ГУ НП у Полтавській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань по заяві ОСОБА_4 про вчинення невідомою особою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 Кримінального кодексу України та провести повний та всебічний розгляд заяви згідно з Кримінальним процесуальним кодексом України.
В іншій частині клопотання відмовити.
Направити копію ухвали Зіньківському відділенню Миргородської місцевої прокуратури для організації і контролю досудового розслідування.
Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.
Написано власноручно.

Слідчий суддя Зіньківського районного суду
Полтавської області ОСОБА_1