Справа № 991/512/19
Провадження1-кс/991/784/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2019 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

захисника ОСОБА_3 ,

скаржника ОСОБА_4 ,

розглянувши матеріали скарги ОСОБА_4 , на бездіяльність детективів Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР),

ВСТАНОВИЛА

До Вищого антикорупційного суду надійшла заява ОСОБА_4 (скаржника) в якій він просить внести до ЄРДР відомості по його заяві про корупційні зловживання, яку, з його слів, 23 вересня 2019 року, він відправив на електронну адресу НАБУ. Скаржник також вимагає відшкодувати йому шкоду, завдану такою бездіяльністю.

Обґрунтування скарги

Так, скаржник заявляє про те, що 23 вересня 2019 року він надіслав на електронну пошту НАБУ заяву про корупційні зловживання, вчинені стосовно нього суддями Волині та Верховного Суду. Скаржник вважає, що такі правопорушення належать до підслідності НАБУ, вважає, що ними йому було завдано майнової шкоди розміром понад 1 мільйон доларів США. Скаржник також просить відшкодувати йому шкоду, завдану бездіяльністю уповноважених осіб НАБУ у розмірі 30 тисяч гривень, відповідно до статті 130 КПК України.

Під час розгляду скарги, скаржник також звернувся до слідчої судді у порядку статті 206 КПК, зазначивши про порушення його прав у місці позбавлення волі, про застосування насильства під час тримання в цій установі.

Доводи сторін у судовому засіданні

ОСОБА_4 підтримав скаргу, попросив її задовольнити. Захисник скаржника підтримав доводи скаржника, з усіма доводами погодився.

Мотивація суду

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи учасників, слідча суддя вважає, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Скарга була прийнята до розгляду ухвалою слідчого судді.

Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Разом з цим, дослідивши зміст заяви ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що вона не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе «суддями Волині та Верховного Суду» кримінальних правопорушень. Його доводи ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та ставленні до зазначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення обставин та не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, які б давали підстави для кваліфікації дій суддів як таких що містять елементи корупційних злочинів.

При розгляді цієї скарги слідчий суддя також враховує, що згідно зі ст. 129 Конституції України суддя при здійсненні правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб (ст. 126 Конституції України).

За змістом ч. 1 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судове рішення, яким закінчується розгляд справи в суді ухвалюється іменем України. Отже, суддя виступає як посадова особа уповноважена на виконання функцій держави, а не приватна особа, до якої можна звернутися із позовом. Такий висновок наведено у постанові Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6-28768 св 15. Крім цього, у справі за конституційним поданням Верховного Суду України про офіційне тлумачення положень ч. ч. 1, 2 ст. 126 Конституції України та ч. 2 ст. 13 Закону України «Про статус суддів» (справа про незалежність суддів як складову їхнього статусу) від 1 грудня 2004 року № 19-рп/2004 Конституційний Суд України визначив, що недоторканність суддів це один із елементів їхнього статусу. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом.

Згідно з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку №11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суддів, вчинених при розгляді конкретної справи не може перевірятись за межами передбаченого законом процесуального порядку.

З наведених вище підстав, намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання заяви про злочин може вказувати на протиправне втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність, що передбачають статті 126 та 129 Конституції України.

При розгляді питання, що стосується не внесення відомостей в ЄРДР, яке стосується судді, необхідно також враховувати Висновок Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013. Судова палата у кримінальних справах Верховного Суду України дійшла висновку, що для забезпечення незалежності суддів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочин, яке пов`язане зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Згідно з ч. ч. 1, 6 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, а також фізичні і юридичні особи та їх об`єднання зобов`язані поважати незалежність судді і не посягати на неї.

Враховуючи вищевикладене, оскільки заява ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність у діях суддів «суддями Волині та Верховного Суду» ознак корупційних злочинів, відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а фактично зводиться до незгоди із прийнятими суддями процесуальними рішеннями при розгляді справи, слідча суддя дійшла висновку, що невнесення уповноваженою особою Національного антикорупційного бюро України відомостей заяви за заявою ОСОБА_4 від 23.09.2019 року не є протиправним, а тому у задоволенні скарги належить відмовити.

Оскільки встановлено відсутність факту бездіяльності слідчих (детективів) НАБУ щодо дій, які вони мали вчинити відповідно до кримінального процесуального закону, питання про відшкодування шкоди, завданої такою бездіяльністю, не вирішується.

Стосовно розгляду питання у порядку статті 206 КПК України слідчій судді було заявлено відвід, тому це питання під час судового засідання не вирішувалося. В подальшому процесуальне реагування за цією заявою було здійснено слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 (справа № 991/644/19, провадження № 1-кс/991/1098/19 від 17.10.2019 року) та слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 (справа № 991/511/19, провадження № 1-кс/991/782/19 від 18.10.2019 року), а тому це питання вже було вирішено.

Керуючись ст. ст. 331, 216, 303, 304, 306 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

У задоволенні скарги ОСОБА_4 , на бездіяльність детективів Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) відмовити.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Повний текст ухвали було оголошено 25 листопада 2019 року о 9 годині 15 хвилин в залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідча суддяОСОБА_1