Справа № 211/5524/17
Провадження № 1-кп/211/252/19
У Х В А Л А
про відмову у задоволені клопотання

15 листопада 2019 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2
за участі прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
його захисника адвоката ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі матеріали кримінального провадження № 0001748 відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч 1 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Прокурор в судовому засіданні просить застосувати щодо обвинуваченого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 міс. , мотивуючи це тим, що в провадженні суду знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 121 ч 1 КК України . У зв`язку з тим, що злочин за яким він обвинувачується є тяжким злочином проти здоров`я людини. Вчинив адміністративне правопорушення , передбачене ст.. 173 КУпАП. Запобіжний захід у виді домашнього арешту буде доцільним запобіжним заходом для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також як забезпечення переховування від суду , спробам вплинути на потерпілого, свідків .

Обвинувачений та його захисник, кожний окремо, заперечували проти задоволення клопотання прокурора. Захисник наполягала на відмові у задоволені клопотання посилаючись на те, що клопотання не обґрунтовано, ризики не доведені. Саме клопотання не відповідає нормам ст.. 184 КПК України .

Заслухавши думку учасників процесу, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до статті 331 КПК України, під час судового розгляду, суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка…, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. При обранні запобіжного заходу судом враховуються вимоги ст.178 КПК України.

Ст. 178 КПК України, передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: … 2)тяжкість покарання,що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; 3)вік та стан здоров`я обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6)репутацію обвинуваченого; 7)майновий стан обвинуваченого; 8)наявність судимостей у обвинуваченого; 9) дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше… 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки обвинуваченого.

Суд не вбачає ризиків, які визначені ст. 177 КПК України та наведені в клопотанні прокурора.

В клопотанні прокурор , як доцільність обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, зазначає наступне :

1.Що покарання за с. 121 ч 1 КК України може бути лише у виді позбавлення волі від 5 до 8 років, а тому такий запобіжний захід є доцільним. Однак суд звертає увагу прокурора, на положення ч. 2 ст.. 75 КК України , на які в судовому засіданні звертала увагу захисник.

2.Як підставу задоволення клопотання прокурор в тексті клопотання зазначає про можливість обвинуваченого переховуватись від органів досудового розслідування , суду , незаконно впливати на свідків, потерпілу. Однак , яким чином він може переховуватись від органів досудового розслідування , якщо справа знаходиться в суді на розгляді, прокурором не обгрунтовано. Яким чином він може впливати на потерпіЛУ, якщо по кримінальному провадженню потерпілим є ОСОБА_6 особа чоловічої статі. Потерпілий ОСОБА_6 до суду на виклики не з`являється, хоча про слухання справи він повідомлявся ( деякі повістки повернуті за сплином строку зберігання, деякі він отримав особисто) , прокурор його явку не забезпечив. То яким чином обвинувачений може вплинути на потерпілого, якщо його місце знаходження навіть суду не відоме . Відповідно до журналу судового засідання від 04 12 2019 року ОСОБА_4 вину визнав. А тому також не зрозуміло яким чином і мотиви тиску можуть бути відносно як потерпілого так і відносно свідків. Таке твердження прокурора є лише припущенням та нічим не підтверджено.

3.Прокурор зазначає , що оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у тяжкому злочині є ризик втечі, що не можливо буде відвернути, однак він до суду з`являється, приводів відносно нього не застосовувалося, тому таке твердження є безпідставним та нічим не підтверджується.

4.Прокурор зазначає про те, що обвинувачений ніде не працює, не навчається , не одружений та не має неповнолітніх дітей і не визнаючи вину він може переховуватись від суду. Однак прокурором не враховано, що він є інвалідом 3-ї групи ( не має руки ) , то де він може працювати, йому 50 років тому чи повинен він десь у такому віці навчатися , вину він визнає, про що також зазначено і в обвинувальному акті, та підтверджено ним у судовому засіданні. А відсутність дітей не є підставою вважати що особа не буде з`являтися до суду.

5.В тексті клопотаня згадується про можливість впливу обвинуваченого ОСОБА_7 на потерпілУ , свідків , однак яке відношення він має до даного кримінального провадження .

6.Яким іншим чином , на що посилається прокурор , може перешкоджати повному , всебічному розгляду кримінального провадження також прокурором не доведено.

7.Відсутність роботи та постійного заробітку , відсутність засобів для існування теж нічим не доведено. Натомість працювати за станом здоров`я він не може, отримує пенсію.

Натомість яким чином особа, яка мешкає одна у квартирі ( доказів того, що він мешкає з кимось як стороною обвинувачення, так і стороною захисту до суду не надано ) може при цілодобовому арешті придбавати собі продукти для існування, ліки, тощо, прокурором не пояснено.

Так дійсно ОСОБА_4 притягувався 29 10 2019 року до адміністративної відповідальності за ст.. 173 КУпАП, провадження закрито на підставі ст.. 22 за малозначністю. Однак з моменту початку розгляду кримінального провадження в суді ( майже 2 роки ) він до кримінальної відповідальності не притягувався і лише 1 раз притягнутий до адміністративної відповідальності, що не дає підстав вважати, що ним будуть вчинятися кримінальні правопорушення.

Відповідно до ст.. 194 ч 1 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор.
Відповідно до ст.. 194 ч 2 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Враховуючи вище наведене суд не вбачає підстав для задоволення клопотання оскільки прокурором не доведено жодного ризику переліченого у клопотанні.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 331 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:
В задоволення клопотання прокурору про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у виді цілодобового домашнього арешту відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районий суд м. Кривого Рогу протягом 7 діб з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1