Справа № 404/7817/19
Номер провадження 1-кс/404/4871/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2019 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вище вказаною скаргою, відповідно до якої просив:
- зобов`язати працівників поліції прийняти до розгляду заяву про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, а саме надання ОСОБА_4 неправдивої інформації, стосовно незаконного заволодіння ним транспортного засобу;

- зобов`язати слідчого Кропивницького відділу ГУНП у Кіровоградській області ОСОБА_5 внести відомості про подану заяву в ЄРДР;

- невідкладно розпочати досудове розслідування у формі попереднього слідства з підстави вчинення правопорушення щодо нього;

- визнати його потерпілим у кримінальному правопорушенні;

- повідомити його письмово, у встановлений законом порядку і строк про початок кримінального провадження та закінчення кримінального розслідування.

На обґрунтування скарги зазначено, що 25.10.2019 року ОСОБА_3 звернувся з повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, проте протягом 24 годин після отримання заяви уповноважена особа Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, яка вносить відомості до ЄРДР, відомості не внесла, в зв`язку з чим досудове розслідування не розпочато.

Адвокат скаржника вимоги скарги підтримав та просив їх задовольнити. Зазначав, що ОСОБА_4 безпідставно звернувся із заявою до Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області щодо вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, в зв`язку з чим було внесено відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування. В межах даного розслідування у ОСОБА_3 , як фактичного володільця транспортного засобу працівниками поліції автомобіль був вилучений, про незаконність повідомлення про злочин може слугувати ухвала слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30.10.2019 року, якою відмовлено у накладні арешту на даний транспортний засіб. ОСОБА_3 має 47 % акцій заводу, якому належить транспортний засіб, а відтак має право ним користуватись. Таким чином, вважає, що ОСОБА_4 звернувшись до поліції вчинив дії передбачені статтями 383, 384 КК України.

Слідчий та прокурор викликались, в судове засідання не з`явились, їх неявка не перешкоджає у вирішенні заявлених вимог за поданою скаргою.

Слідчий суддя заслухавши пояснення адвоката скаржника, дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 25.10.2019 року ОСОБА_3 звернувся з повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення (а.с. 3).
Згідно до талону-повідомлення ЄО № 54533 ОСОБА_3 просив внести відомості до ЄРДР з приводу того, що на його думку гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 незаконно повідомив до Національної поліції про викрадення автомобіля Фольксваген Тігуан 2017 р.в., д.н. НОМЕР_1 , який був придбаний у лізинг для його користування ТОВ «Маловисківський завод сушільного та елеваторного обладнання» (а.с. 4).

Відповідно до приписів ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У відповідності до вимог ч. 1, ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно з приписами ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:

1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;

7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Системний аналіз норм чинного кримінального процесуального законодавства дає підстави вважати про те, що підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань можуть слугувати не будь-які заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а лише ті, у яких зазначені фактичні обставини, що можуть свідчити про вчинення саме кримінального правопорушення та які вказують на наявність ознак злочину.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
З аналізу ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30.10.2019 року на зміст якої в судовому засіданні посилався адвокат скаржника вбачається, що 24.10.2019 року до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області надійшла письмова заява ОСОБА_4 про те, що 21.10.2019 року після звільнення колишнього директора ТОВ «Маловисківського заводу сушильного та електронного обладнання» при перевірці наявності основних засобів підприємства, встановлено факт зловживання службовою особою своїм службовим становищем в наслідок чого виявлено відсутність товарно-матеріальних цінностей.

За даним фактом були внесенні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0008065 від 24.10.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, тобто привласнення, розтрата або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем що карається обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Згідно до пункту 2 розділу 2 Наказу № 100 від 08.02.2019 року «Про затвердження Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події» встановлено, що особу, яка заявляє або повідомляє про кримінальне правопорушення, уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський попереджає про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення злочину, передбачену статтею 383 Кримінального кодексу України.
Зі змісту скарги вбачається, що основною підставою звернення ОСОБА_3 є те, що незаконно, як на його думку у нього було вилученого працівниками поліції транспортний засіб в рамках кримінального проведення за зверненням ОСОБА_4 .
Проте, такі питання пов`язанні з поверненням вилученим досудовим слідством майна вирішуються в передбачений КПК України спосіб, шляхом подання відповідної заяви до слідчого, або оскарження дій/бездіяльності слідчого, а не шляхом подання заяви про внесення відомостей до ЄРДР.
Скаржником в заяві про винесення відомостей до ЄРДР від 25.10.2019 року не виконано приписи ч. 5 ст. 214 КПК України, а саме не вказано джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину.

Проте, оскільки досудове розслідування в рамках кримінального провадження № 0008065 від 24.10.2019 року на даний час триває, а обставини зазначені в заяві про внесення відомостей до ЄРДР можливо встановити під час досудового розслідування, то заява про вчинення злочину є передчасною, оскільки події в розумінні ст. 383 КК України ще не настали, або їх факт не встановлений будь-яким чином.

Крім того, скаржник звернувся з заявою про внесення відомостей до ЄРДР відповідно його заяви від 25.10.2019 року до слідчого Кропивницького відділу ГУНП у Кіровоградській області ОСОБА_5 , а також просить слідчого суддю зобов`язати вказаного слідчого вчинити вище зазначені дії.

Як встановлено, із змісту ухвали слідчого судді від 30.10.2019 року вказана особа є слідчим у кримінальному провадженні внесеного до ЄДРД на підставі заяви ОСОБА_4 .

Згідно до Наказу № 100 від 08.02.2019 року «Про затвердження Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події» внесення відомостей до ЄРДР здійснює уповноважена службова особа. Слідчий Кропивницького відділу ГУНП у Кіровоградській області ОСОБА_5 , не є такою особою в розумінні вказаної норми.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що слід відмовити в задоволенні вимог скаржника, оскільки відсутні достатні підстави для зобов`язання посадових осіб Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області внести відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 25.10.2019 року, інформація про вчинення злочину є лише бездоказовим припущенням скаржника.

Також, крім вище наведеного скаржником не надано слідчому судді доказів невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою від 25.10.2019 року.
Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань- відмовити.

Відповідно ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1