Провадження № 1-кс/643/4708/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.07.2019 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000093 від 26.07.2018 за ч. 3 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Місцевою прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000093 від 26.07.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, за фактом придбання права власності на об`єкт нерухомого майна шляхом обману (шахрайства), вчиненого у великих розмірах.

В Ході досудового розслідування встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло з реквізитами, відповідно до яких, воно начебто видане 17.01.2000 ХМЦПДЖФ (реєстраційний №1-00-144458-ц1) на ім`я ОСОБА_4 , за останнім державним реєстратором КП «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради Харківської області 08.07.2019 проведено державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Однак, справжній власник вказаної квартири - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якій належала вказана квартира на підставі свідоцтва про право власності на житло від 17.01.2000, виданого ХМЦПДЖФ (реєстраційний №1-00-144458-ц1), померла ще до проведення державної реєстрації права власності на відповідну квартиру за ОСОБА_4 , що вказує на надання державному реєстратору для державної реєстрації права власності підробленого правовстановлюючого документа з метою заволодіння вказаною квартирою шляхом її перепродажу.

Так, у подальшому, за договором купівлі-продажу від 12.07.2019, посвідченим приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_6 (реєстровий №847), ОСОБА_4 продав вказану квартиру ОСОБА_7 .

Отже, в діях невстановлених осіб вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, тобто заволодіння згаданою квартирою шляхом використання підроблених документів, вчинене у великих розмірах.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що є всі підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження, розпоряджатися, тому що вважає, що таке майно може бути відчужене та є речовим доказом у кримінальному провадженні, а саме, предметом скоєного злочину, що набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Крім того, необхідно виключити можливість протиправно розпорядитись вказаним об`єктом нерухомості, та повернути право власності законному володільцю.

В судове засідання прокурор не з`явився, але разом з клопотанням подав заяву про розгляд за його відсутності та наполіг на задоволенні клопотання.

Суд, враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, розглядає клопотання у відсутність інших учасників процесу.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину… .

Завданням арешту майна є, крім іншого, запобігання можливості його відчуження, а метою, наряду з іншим, забезпечення кримінального провадження.

Як передбачено ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення… .

В клопотанні слідчим доведена необхідність накладення арешту на спірне майно з забороною розпорядження ним, так як присутній ризик відчуження майна, передбачений абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, крім того, судом враховується можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на: квартиру АДРЕСА_1 , яка на час звернення до суду із клопотанням зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_7 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) - шляхом заборони будь-яким особам здійснювати відчуження вказаної квартири.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, заінтересованим особам.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1