Справа № 396/1419/19
Провадження № 1-кп/396/186/19
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.10.2019 року Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
обвинуваченї ОСОБА_3 ,
Обвинувачена ОСОБА_3 вчинила таємне викрадення чужого майна (крадіжку).
Судом встановлено, що 17.08.2019 року близько 18:00 години обвинувачена ОСОБА_3 перебувала разом із ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у домоволодінні ОСОБА_6 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та розпивала алкогольні напої спільно з ОСОБА_7 , де і залишилися ночувати. Прокинувшись близько 03 години 18.08.2019 року, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_3 , прямуючи до виходу з домоволодіння побачила мобільний телефон торгової марки "Huawei Y5" моделі " MYA-U29" золотистого кольору s/n НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 , в якому знаходився зовнішній носій інформації торгової марки "VERICO" Micro SD HC ємністю 8 Гб та який належить ОСОБА_5 .
В цей час у ОСОБА_3 виник умисел на таємне викрадення чужого майна, реалізовуючи який, остання, умисно, таємно, з корисливих мотивів, переслідуючи корисливу мету, направлену на викрадення чужого майна, таємно, шляхом вільного доступу викрала мобільний телефон марки "Huawei Y5" моделі " MYA-U29" золотистого кольору s/n НОМЕР_1 IMEI 2: НОМЕР_2 , в якому знаходився зовнішній носій інформації торгової марки "VERICO" Micro SD HC ємністю 8 Гб, які на праві власності належать потерпілій ОСОБА_5 .
В подальшому викраденим майном ОСОБА_3 розпорядилася на власний розсуд, чим заподіяла потерпілій ОСОБА_5 матеріальну шкоду на загальну суму 2155 грн.30 коп.
Умисні дії ОСОБА_3 , що виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), що належить ОСОБА_5 кваліфіковані за ч.1 ст.185 КК України.
Таким чином, ОСОБА_3 обвинувачується у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 1 ст. 185 КК України.
За умовами угоди обвинувачена повністю визнала свою вину в інкримінованому їй кримінальному правопорушенні передбаченому ч.1 ст.185 КК України, відшкодувала потерпілій завдані збитки, сторони визначили вид і розмір покарання у вигляді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень, погодилися з наслідками укладення та затвердження угоди відповідно до ст.ст. 394, 424КПК України дляобвинуваченої та потерпілої.
Сторонам роз`яснено передбачені КПК України їх права у разі укладення ними угоди і суд встановив, що вони розуміють наслідки невиконання угоди про примирення, передбаченіст.476 КПК України, зокрема те, що у разі невиконання угоди про примирення прокурор та потерпіла протягом строків притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення відповідного кримінального правопорушення, мають право звернутися до суду з клопотанням про скасування вироку. Умисне невиконання угоди є підставою для притягнення особи до відповідальності, встановленої законом.
В підготовчому судовому засіданні прокурор не заперечувала проти затвердження угоди про примирення і просила призначити обвинуваченій узгоджену між нею і потерпілою міру покарання.
Обвинувачена ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні свою вину у скоєнному повністю визнала, вказала, що вчинила злочин за обставин викладених в обвинувальному акті, і просила суд затвердити досягнуту між нею та потерпілою ОСОБА_5 угоду про примирення, на укладення якої вона добровільно погодилася і їй зрозумілі наслідки невиконання угоди.
Потерпіла ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні просила затвердити угоду про примирення і призначити обвинуваченій узгоджену міру покарання. Наслідки укладення та затвердження угоди про примирення їй зрозумілі, підтвердила, що угода укладена добровільно. Збитки обвинуваченою відшкодовані, претензій матеріального та морального характеру до обвинуваченої немає.
Вивчивши матеріали кримінального провадження, заслухавши прокурора, обвинувачену, потерпілу, суд дійшов висновку, що угоду про примирення слід затвердити і призначити обвинуваченій узгоджену сторонами угоди міру покарання.
Відповідно до ст. 468 ч.1 п.1КПК України у кримінальному провадженні може бути укладена угода про примирення між потерпілим та підозрюваним чи обвинуваченим.
Згідно ст.469 ч.3 КПК України угода про примирення між потерпілим та підозрюваним чи обвинуваченим може бути укладена у провадженні щодо кримінальних проступків, злочинів невеликої чи середньої тяжкості та у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення.
Умови угоди не суперечать вимогам КПК України, відповідають інтересам суспільства, не порушують права, свободи чи інтереси сторін або інших осіб, укладення угоди відбулося добровільно, умови, які б ускладнювали виконання угоди обвинуваченим, не встановлено. Суд переконався, що укладення угоди сторонами є також добровільним, тобто не є наслідком застосування насильства, примусу, погроз або наслідком обіцянок чи дій будь-яких інших обставин, ніж ті, що передбачені в угоді.
В судовому засіданні судом встановлено, що обвинувачена ОСОБА_3 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, який згідно ст. 12 КК України є злочином середньої тяжкості.
При цьому судом з`ясовано, що обвинувачена цілком розуміє права, визначені абз. 1, 4 п. 1 ч. 4 ст. 474 КПК України, наслідки укладення та затвердження даної угоди, передбачені ч.2 ст. 473 КПК України, характер обвинувачення, вид покарання, а також інші заходи, які будуть застосовані до неї у разі затвердження угоди судом.
Потерпіла ОСОБА_5 також розуміє наслідки укладення та затвердження даної угоди, визначені ст. 473 ч.1 п.2 КПК України.
Узгоджені сторонами вид і міра покарання є такими, що відповідають ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі обвинуваченої.
Сторони узгодили обвинуваченій ОСОБА_3 наступне покарання:
-за ч.1 ст. 185 КК України у виді штрафу п`ятдесят неоподаткованих мінімумів доходів громадян.
Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку про можливість затвердження угоди про примирення між потерпілою ОСОБА_5 та обвинуваченою ОСОБА_3 призначивши обвинуваченому узгодженої сторонами міри покарання, у виді штрафу п`ятдесят неоподаткованих мінімумів доходів громадян.
Процесуальні витрати на залучення експертів у зв`язку з проведенням судових експертиз становлять 628 (шістсот двадцять вісім) 00 грн. підлягають стягненню з обвинуваченої на користь держави.
Захід забезпечення кримінального провадження не обирався і суд не вбачає підстав для його обрання до вступу вироку в законну силу.
Керуючись ст. ст. 314, 373, 374, 475 КПК України, суд, -
Угоду про примирення між потерпілою ОСОБА_5 та обвинуваченою ОСОБА_3 від 08 жовтня 2019 року - затвердити.
Визнати ОСОБА_3 винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, та призначити їй покарання у виді 50 непоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати по справі за проведення експертизи в розмірі 628 (шістсот двадцять вісім) грн.
Речові докази, після вступу вироку в законну силу, а саме:
Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав, передбачених ч.3 ст. 394 КПК України до Кропивницького апеляційного суду через Новоукраїнський районний суд протягом тридцяти днів з моменту його проголошення:

- обвинуваченою, виключно з підстав: призначення судом покарання суворішого, ніж узгоджене сторонами угоди; ухвалення вироку без його згоди на призначення покарання; невиконання судом вимог, встановлених ч. 5-7 ст.474 КПК України, у тому числі, не роз`яснення йому наслідків укладення угоди;

- потерпілою виключно з підстав призначення судом покарання менш суворого, ніж узгоджене сторонами угоди; ухвалення вироку без його згоди на призначене покарання, нероз`яснення йому наслідків укладення угоди, невиконання судом вимог, встановлених ч.6 та 7 ст. 474 КПК України;

- прокурором виключно з підстав затвердження судом угоди у провадженні, в якому згідно ч.4 ст. 469 КПК України угода не може бути укладена.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий: ОСОБА_1