Справа № 521/3252/19
Номер провадження:1-кс/521/1883/19
У Х В А Л А
06 квітня 2019 року м. Одеса
Малиновський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
За участю секретаря ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,

затриманого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси клопотання слідчого СВ Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
-26.10.2016 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.3 ст.185, ч.2 ст.289, ст.70 КК України до 4 років позбавлення волі. Звільнений 26.10.2018 року по відбуттю строку покарання,
у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, слідчий суддя

В С Т А Н О В И В:
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим за вчинення злочину проти власності, маючи не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, та знову умисно вчинив злочин проти власності за наступних обставин.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.12.2018 р. приблизно о 01:00 годині ОСОБА_5 , маючи намір на таємне викрадення чужого майна, прибув на вул. Радіальну в м. Одесі. Проходячи повз домоволодіння за АДРЕСА_2 , яке належить ОСОБА_7 , ОСОБА_5 звернув увагу на навісний замок на металевій хвіртці у передній частині домоволодіння, та маючи умисел на проникнення до двору, підійняв із ґрунтового покрову біля огорожі камінь, за допомогою якого збив навісний замок із хвіртки та проник на територію двору. У передній частині двору домоволодіння ОСОБА_5 , звернув увагу на велосипеди марки «PRIDE», жовтого кольору, бувші у використанні у кількості двох одиниць, вартістю по 10 500 гривень кожен. Після чого, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, ОСОБА_5 , викотив велосипеди із території двору домоволодіння ОСОБА_7 та заховав їх у подальшому на території Троїцького кладовища, яке розташовано на АДРЕСА_3 .
29.12.2018 року приблизно о 10:00 годині ОСОБА_5 , продав викрадені у ОСОБА_7 велосипеди марки «PRIDE», жовтого кольору за 650 гривень 00 копійок, розпорядившись отриманими грошовими коштами на власний розсуд.
Своїми протиправними діями ОСОБА_5 , завдав потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на суму 21000 гривень.
Прокурор та слідчий підтримали клопотання, оскільки вважали мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого запобіжного заходу.

Підозрюваний та захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, допитавши в судовому засіданні підозрюваного ОСОБА_5 , а також вислухавши думку прокурора, слідчого та захисника, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
На підставі цього, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Прецедентне право Конвенції розробило чотири базових прийнятних підстави для відмови у звільненні особи з під варти:
- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення не з`явиться на суді /справа Stogmuller против Austria/;
- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення у випадку звільнення прийме дії, направлені на перешкоджання відправленню правосуддя /справа Stogmuller против Austria/;
- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення, здійснить подальші правопорушення /справа Matznetter против Austria/;
- ризик, що особа порушить громадський порядок /справа Letellier против France/.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», п. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.
Суд, оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, враховуючи принцип презумпції невинуватості, приходить до наступного.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, був затриманий в порядку ст.191 КПК України, неодружений, не має будь-яких осіб на утриманні, постійного місця роботи/навчання та підтверджених джерел існування, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків. Вказані обставини з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, характеру інкримінованого злочину свідчить про існування ризику переховування від суду.
Крім того, суд приймає до уваги те, що ОСОБА_5 21.02.2019 року отримавши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зкрився від органу досудового розслідування, у зв`язку з чим 27.02.2019 року судом був наданий дозвіл на затримання ОСОБА_5 , та 05.04.2019 року його було затримано.
Небезпеку переховування від правосуддя не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання; її треба визначати з врахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданнями для тримання під вартою. При цьому треба враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки із державою, у які його переслідували за законом, і його міжнародні контакти (справа W v Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року.
Слідчий суддя вважає, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення підтверджується тим, що підозрюваний раніше судимий, а саме:
-13.12.2012 року Київським районним судом м. Одеси за ч.3 ст.186 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст.ст.75, 104 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком на 1 рік;
-19.02.2015 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.1 ст.187 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст.ст.75, 76 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком на 1 рік;
-26.10.2016 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.3 ст.185, ч.2 ст.289, ст.70 КК України до 4 років позбавлення волі. Звільнений 26.10.2018 року по відбуттю строку покарання.
Незважаючи на притягнення його раніше до кримінальної відповідальності, ОСОБА_5 належних висновків не зробив, знову підозрюється у вчиненні умисного майнового злочину, що свідчить про можливість вчинення ним іншого кримінального правопорушення.
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 відповідно до ст. 177 КПК України є: запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків кримінального правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може вдатися до спроб будь яким чином перешкодити кримінальному провадженню та вчинити нове кримінальне правопорушення.

Вказані обставини окрім клопотання підтверджуються: показаннями потерпілого ОСОБА_8 , свідка ОСОБА_9 , протоколом затримання підозрюваної особи від 05.04.2019 року, а також іншими матеріалами кримінального провадження..

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків підозрюваного.

Слідчий суддя вважає, що прокурором під час розгляду клопотання надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачем обов`язків, передбачених КПК України.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначається застава, яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачем обов`язків, передбачених КПК України. На думку суду, застава у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, буде достатньо для забезпечення належної поведінки ОСОБА_5 .
Таким чином, у разі внесення ОСОБА_5 застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 96050 гривень, він підлягає негайному звільненню з-під варти та зобов`язаний, згідно ст. 194 КПК України, виконувати наступні обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 197, 314, 331, 372 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеська установа виконання покарань (№21) Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України» строком на 60 днів.
Строк тримання під вартою рахувати з 05.04.2019 року.
Закінчення строку тримання під вартою визначити 04.06.2019 року.
У разі внесення обвинуваченим ОСОБА_5 , застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 96050 (дев`яносто шість тисяч п`ятдесят) гривень, звільнити його негайно з-під варти та зобов`язати: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення - для відома та виконання.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана, безпосередньо до суду апеляційної інстанції, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1