УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2019 року Жовтневий районний суд
м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

з секретарем ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5

захисника адвоката ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в м. Дніпрі обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 201/5915/18 (провадження № 1-кп/201/815/2019), відомості про яке 13 квітня 2018 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000902, стосовно:

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця і мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України;

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця і мешканця АДРЕСА_2 , громадянина України, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з Дніпровського апеляційного суду, після скасування обвинувального вироку суду, надійшов обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, розгляд якого було призначено до підготовчого судового засідання.

На розгляд учасників кримінального провадження було поставлено питання щодо можливості призначення обвинувального акта до судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні прокурор, обвинувачені та захисник не заперечували щодо призначення обвинувального акта до судового розгляду.

Вирішуючи питання щодо призначення судового розгляду на підставі наданого суду обвинувального акта, дослідивши зміст останнього на відповідність вимогам ст. 291 КПК України, суд доходить до наступних висновків.

Частиною 1 ст. 8 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, за результатами підготовчого провадження суд має право прийняти рішення щодо повернення обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата і місце народження, місце проживання, громадянство).

Положеннями ч. 1 ст. 55 КПК України передбачено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Як вбачається з наданого суду обвинувального акта, ОСОБА_4 і ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, тобто у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, і поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя і чи здоров`я потерпілого та з проникненням у інше приміщення.

При цьому, згідно з викладеними у обвинувальному акті фактичними обставинами кримінального правопорушення, обвинувачені ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , під час вчинення інкримінованого їм кримінального правопорушення, застосували насильство, яке не є небезпечним для життя та здоров`я, до ОСОБА_7 , а після того, заволоділи майном, яке належить ТОВ «ПХК Союз-Реагент» на загальну суму 13 142,50 грн., а отже, вказані фактичні дані свідчать про наявність у цьому кримінальному провадженні двох потерпілих осіб.

Однак, у наданому суду обвинувальному акті взагалі відсутні передбачені п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК України, обов`язкові відомості щодо анкетних даних вищезазначених потерпілих осіб, що також позбавляє суд можливості переконатися у правомочності ОСОБА_8 , який зазначений у обвинувальному акті, як представник потерпілого, однак якого самого, у обвинувальному акті не конкретизовано, що є грубим порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Крім того, вищезазначені висновки суду також не суперечать висновкам, викладеним в ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 29 травня 2019 року, якою було скасовано обвинувальний вирок Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05 листопада 2018 року у цьому кримінальному провадженні, згідно з якими, суд апеляційної інстанції зазначив, що не було допитано у якості потерпілого особу, стосовно якої застосоване насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, а саме ОСОБА_7 , тим самим, підтвердивши правовий статус останнього, як потерпілого у цьому кримінальному провадженні, анкетні відомості щодо якого, відсутні у обвинувальному акті, що є грубим порушенням його процесуальних прав і гарантій, передбачених ст. 56 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне повернути обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 для його належного оформлення у розумний строк, відповідно до вимог КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 8, 9, 291, 314, 372 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, повернути прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 для його належного оформлення у розумний строк, відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана сторонами кримінального провадження до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня оголошення ухвали через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська, а сторонами кримінального провадження, які не були присутні у судовому засіданні у той же строк з дня отримання копії ухвали суду.

Головуючий суддя: ОСОБА_1