Справа № 359/4501/19
Провадження № 1-КС/359/1486/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2019 рік м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Бориспіль клопотання представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 21.03.2019 року у справі 359/2395/19

ВСТАНОВИВ:

Представник ФОП « ОСОБА_3 » ОСОБА_4 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду з вказаним клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайсуду від 21.03.2019 року, на грошові кошти, які знаходяться на рахунках, що відкриті у АТ «Райффайзен Банк Аваль» ФОП «ФОП « ОСОБА_3 » рахунок № НОМЕР_1 відкритий у валюті українська гривня та рахунок № НОМЕР_2 відкритий у валюті українська гривня в межах суми 5 мільйонів 80 тисяч гривень (пять мільйонів вісімдесят тисяч гривень); ФОП « ОСОБА_5 » (код платника НОМЕР_3 ) № НОМЕР_4 відкритий у валюті українська гривня, в межах суми 800 тисяч гривень (вісімсот тисяч гривень), а також на видаткові операції по цих рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) в межах зазначених сум. Своє клопотання обґрунтовує тим, що Бориспільською місцевою прокуратурою здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000043, розпочатого 11.07.2018 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191 та ч.2 ст.364 КК України. Він стверджує, що накладення арешту є незаконним та необґрунтованим, оскільки грошові кошти, що розміщені на вказаних рахунках у банківській установі, здобуті законним шляхом та не були використані в тих операціях, що були об`єктом досудового розслідування у кримінальному провадженні. Ці грошові кошти не є речовими доказами в розумінні ст.98 КПК України. Крім того, матеріалами кримінального провадження жодним чином не підтверджується наявність наміру та умислу ФОП « ОСОБА_3 » на розкрадання та привласнення бюджетних коштів. Також прокурором не надано суду доказів пред`явлення підозри ФОП « ОСОБА_3 », а також службовим особам Фонду соціального захисту інвалідів. Накладення арешту призводить до зупинення правомірної господарської діяльності юридичної особи та не може виправдовувати таке втручання у права та інтереси власника майна.

У судове засідання представник ФОП « ОСОБА_3 » не з`явився та надав суду клопотання (а.с.39), в якому він підтримав клопотання про скасування арешту та просив проводити його розгляд у його відсутність.
Прокурор також не з`явився у судове засідання та надіслав електронною поштою лист (а.с.30), в якому він просить розглянути клопотання про скасування арешту за його відсутності.
Дослідивши матеріали клопотання, суд вважає, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду від 21 березня 2019 року (а.с.52-55) був накладений арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках, що відкриті у АТ «Райффайзен Банк Аваль» наступними суб`єктами підприємницької діяльності: ФОП «ФОП « ОСОБА_3 » (код платника НОМЕР_5 ) рахунок № НОМЕР_1 відкритий у валюті українська гривня та рахунок № НОМЕР_2 відкритий у валюті українська гривня в межах суми 5 мільйонів 80 тисяч гривень (пять мільйонів вісімдесят тисяч гривень); ФОП « ОСОБА_5 » (код платника НОМЕР_3 ) № НОМЕР_4 відкритий у валюті українська гривня, в межах суми 800 тисяч гривень (вісімсот тисяч гривень), а також арешт на видаткові операції по цих рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) в межах зазначених сум: ФОП « ОСОБА_6 » (код платника НОМЕР_5 )-в межах суми 5 мільйонів 80 тисяч гривень (п`ять мільйонів вісімдесят тисяч гривень); ФОП « ОСОБА_5 » (код платника НОМЕР_3 ) - в межах суми 800 тисяч гривень (вісімсот тисяч гривень).

Відповідно до п.1 ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів. В такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Зокрема, якщо майно було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з абз.2 ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За змістом ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п.3,4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого та третіх осіб. Крім того, відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Дійсно, зі змісту ухвали про арешт майна вбачається, що арешт на грошові кошти та видаткові операції накладений для збереження речових доказів у кримінальному провадженні, тобто у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього Кодексу.

Однак, постановою слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 від 21.05.2019 року (а.с.31-38) кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000043 від 11.07.2018 року, було закрито у зв`язку з відсутністю складів кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364 та ч.3 ст.191 КК України. Ця обставина вказує на те, що потреба в застосуванні арешту відпала.
Крім того, такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт грошових коштів та видаткових операцій не відповідає принципу співмірності, оскільки призводить до понесення підприємством значних збитків та зупинення правомірної підприємницької діяльності.
Як вбачається з ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути обмежений у своїй власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Беззаперечно, накладення арешту на грошові кошти та видаткові операції є втручанням у право ФОП « ОСОБА_3 » та ФОП « ОСОБА_5 » на мирне володіння майном. Таке втручання є свавільним та невиправданим, оскільки арешт не сприяє забезпеченню кримінального судочинства. Жодних суспільних інтересів, які б превалювали над правами юридичної особи, не встановлено. Ці обставини свідчать про грубе порушення ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
З огляду на це слідчий суддя вважає, що з метою припинення такого порушення належить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду від 21 березня 2019 року.
Керуючись ст.376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 21.03.2019 року у справі 359/2395/19 задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 21.03.2019 року у справі 359/2395/19 на:

- грошові кошти, які знаходяться на рахунках, що відкриті у АТ «Райффайзен Банк Аваль» наступними суб`єктами підприємницької діяльності:

- ФОП «ФОП « ОСОБА_3 » (код платника НОМЕР_5 ) рахунок № НОМЕР_1 відкритий у валюті українська гривня та рахунок № НОМЕР_2 відкритий у валюті українська гривня в межах суми 5 мільйонів 80 тисяч гривень (пять мільйонів вісімдесят тисяч гривень)

- ФОП « ОСОБА_5 » (код платника НОМЕР_3 ) № НОМЕР_4 відкритий у валюті українська гривня, в межах суми 800 тисяч гривень (вісімсот тисяч гривень)

а також арешт на видаткові операції по цих рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) в межах зазначених сум:

-ФОП « ОСОБА_6 » (код платника НОМЕР_5 )-в межах суми 5 мільйонів 80 тисяч гривень (п`ять мільйонів вісімдесят тисяч гривень),

- ФОП « ОСОБА_5 » (код платника НОМЕР_3 ) - в межах суми 800 тисяч гривень (вісімсот тисяч гривень)

Повний текст ухвали оголошено о 10.год.30 хв. 10 червня 2019 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1