УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_7 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Баку Республіки Азербайджан, громадянина Республіки Азербайджан, одруженого, з середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, у кримінальному провадженні № 0004597, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 травня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України,
в с т а н о в и в:
12 липня 2019 року прокурор Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0004597, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 травня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Повноваження прокурора та захисника, які були присутні в судовому засіданні, слідчим суддею перевірені.

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що Шевченківським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0004597, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 травня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

18 травня 2019 року о 05 годині 40 хвилин ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, про що складено відповідний протокол, та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави на строк до 16 липня 2019 року включно.

Постановою керівника Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_8 від 11 липня 2019 року строк досудового розслідування кримінального провадження № 0004597, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 травня 2019 року, продовжено до трьох місяців.

Виправдовуючи подальше тримання ОСОБА_6 під вартою, прокурор посилається на те, що на даний час продовжують існувати ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. При цьому, звертає увагу суду на те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, яке, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 спливає 16 липня 2019 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку є неможливим, оскільки у кримінальному провадженні необхідно виконати значний обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій.

Оскільки строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 спливає 16 липня 2019 року, а для виконання необхідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій потрібен додатковий час, прокурор просить суд продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 в межах терміну досудового розслідування, звертаючи увагу суду на те, що більш м`які запобіжні заходи не є достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання прокурора та продовження її підзахисному строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також на відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, звертала увагу суду на те, що прокурором не було доведено неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав думку захисника.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, виходячи з наступного.

У судовому засіданні було встановлено, що Шевченківським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0004597, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 травня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

18 травня 2019 року о 05 годині 40 хвилин ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, про що складено відповідний протокол, та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави на строк до 16 липня 2019 року включно.

Постановою керівника Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_8 від 11 липня 2019 року строк досудового розслідування кримінального провадження № 0004597, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 травня 2019 року, продовжено до трьох місяців.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання про застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, що підтверджується матеріалами, долученими прокурором до клопотання.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , а також те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких, слідчий суддя не знаходить підстав для скасування чи обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, яке має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

При продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею також було враховано вік підозрюваного та стан його здоров`я, його соціальні та сімейні зв`язки, майновий стан та відсутність даних про офіційне працевлаштування, відсутність судимостей, а також інші обставини, що характеризують його особу та спосіб життя.

При цьому, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності збереження обраного ОСОБА_6 запобіжного заходу, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно виконати значний обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які існували на момент вирішення слідчим суддею питання про застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, не зменшилися та продовжують існувати.

Водночас, продовжуючи строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя виходить з того, що строк досудового розслідування кримінального провадження № 0004597, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 травня 2019 року, продовжено постановою керівника Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_8 від 11 липня 2019 року до трьох місяців, а тому строк дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід встановити в межах терміну досудового слідства, як це передбачено положенням ст. 197 КПК України, та обчислювати його з дня постановлення цієї ухвали.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З урахуванням фактичних обставин справи, даних, які характеризують особу підозрюваного, вимог кримінального процесуального законодавства України та практики Європейського суду з прав людини, а також з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави при постановленні ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого із застосуванням насильства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 115, 176-178, 183-184, 186, 193-194, 196-197, 199, 309-310, 376, 392-393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_7 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0004597, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 травня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Баку Республіки Азербайджан, громадянина Республіки Азербайджан, одруженого, з середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 16 серпня 2019 року включно.

На ухвалу слідчого судді прокурором, підозрюваним, його захисником може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, підозрюваним, який знаходиться під вартою, у той же строк з моменту отримання ним копії ухвали.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення та набирає законної сили на наступний день після закінчення строку, наданого на подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1