УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, неодруженого, з середньою освітою, студента «Університетського коледжу Лондона», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, у кримінальному провадженні № 0000149, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 лютого 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України,
в с т а н о в и в:
09 квітня 2019 року прокурор відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000149, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 лютого 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України.

Повноваження прокурора та захисників, які були присутні в судовому засіданні, слідчим суддею перевірені.

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000149, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 лютого 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України.

16 лютого 2019 року о 15 годині 15 хвилин ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України, про що складено відповідний протокол, та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 лютого 2019 року до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави на строк до 16 квітня 2019 року.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 березня 2019 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, застосований до підозрюваного ОСОБА_6 , змінено на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 квітня 2019 року строк досудового розслідування кримінального провадження № 0000149, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 лютого 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України, продовжено до шести місяців, тобто до 16 серпня 2019 року.

Виправдовуючи подальше тримання ОСОБА_6 під домашнім арештом, прокурор посилається на те, що на даний час не зменшилися та продовжують існувати ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_6 спливає 16 квітня 2019 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку є неможливим, оскільки у кримінальному провадженні необхідно виконати значний обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій, зокрема отримати висновки судово-медичних експертиз ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, спричинених ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , судових автотехнічних експертиз технічного стану транспортних засобів автомобіля марки BMW X5, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , та автомобіля марки ЗАЗ LANOS, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , комплексної судової транспортно-трасологічної та інженерно-технічної експертизи, судової пожежно-технічної експертизи, а також комісійної судово-медичної (токсикологічної) експертизи відносно ОСОБА_6 .

Оскільки строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 під домашнім арештом спливає 16 квітня 2019 року, а для виконання необхідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій потрібен додатковий час, прокурор просить суд продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_6 під цілодобовим домашнім арештом у межах строку досудового розслідування, звертаючи увагу суду на те, що більш м`які запобіжні заходи не є достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора та продовження їх підзахисному строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на необґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а також на відсутність та недоведеність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. При цьому, звертали увагу суду на належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_6 , а також на те, що прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатен в повній мірі забезпечити ефективність досудового розслідування кримінального провадження та виконання їх підзахисним своїх процесуальних обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію своїх захисників.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисників та підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання, виходячи з наступного.

У судовому засіданні було встановлено, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000149, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 лютого 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України.

16 лютого 2019 року о 15 годині 15 хвилин ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України, про що складено відповідний протокол, та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18 лютого 2019 року до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави на строк до 16 квітня 2019 року.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 березня 2019 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, застосований до підозрюваного ОСОБА_6 , змінено на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 квітня 2019 року строк досудового розслідування кримінального провадження № 0000149, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 лютого 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України, продовжено до шести місяців, тобто до 16 серпня 2019 року.

Так, відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Пунктами 3, 5 та 6 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, і повинно містити, серед іншого, виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, а також обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Частиною 1 та 2 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якими є і запобіжні заходи, не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, серед іншого, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Як вбачається з клопотання прокурора та доданих до нього матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_6 , серед іншого, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 135 КК України, тобто завідомому залишенні без допомоги осіб, які перебували в небезпечному для життя стані і були позбавлені можливості вжити заходів до самозбереження через безпорадний стан, якщо той, хто залишив без допомоги, сам поставив потерпілих у небезпечний для життя стан, що призвело до смерті особи та інших тяжких наслідків.
Так, з формулювання підозри, повідомленої ОСОБА_6 , вбачається, що останній, будучи особою, яка керує джерелом підвищеної небезпеки, зокрема автомобілем марки BMW X5, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , усвідомлюючи, що він здійснив зіткнення з іншим автомобілем, в якому перебували потерпілі, спричинивши їм тілесні ушкодження, в результаті чого вони опинилися на проїзній частині в небезпечному для життя стані і без сторонньої допомоги не могли залишити транспортний засіб, зобов`язаний був і мав можливість надати допомогу потерпілому ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Проте, в порушення вимог підпунктів «а», «б», «г», «д» та «е» пункту 2.10 Правил дорожнього руху України, маючи можливість надати необхідну допомогу потерпілим, не вжив заходів з надання першої медичної допомоги, не викликав карету швидкої медичної допомоги, не відвіз потерпілих до найближчого лікувального закладу, а умисно залишив на проїзній частині осіб, які перебували в небезпечному для життя стані внаслідок спричинених їм в результаті дорожньо-транспортної пригоди тілесних ушкоджень, що призвело до того, що пасажир автомобіля марки ЗАЗ LANOS, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_10 померла на місці пригоди від отриманих тілесних ушкоджень, а водій вказаного транспортного засобу ОСОБА_9 отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований до КМКЛ № 17.

У свою чергу, з об`єктивної сторони злочин, передбачений ч. 3 ст. 135 КК України, полягає у бездіяльності, що виражається у залишенні особи, яка перебуває в небезпечному для життя стані і була позбавлена можливості вжити заходів до самозбереження через безпорадний стан,без допомоги. При цьому, залишення без допомоги передбачає невжиття особою заходів, потрібних для відвернення небезпеки для життя потерпілого.

З суб`єктивної сторони злочин характеризується прямим умислом: винний усвідомлює суспільно небезпечний характер своєї бездіяльності, а саме те, що він залишає без допомоги особу, яка перебуває у небезпечному для життя стані і позбавлена можливості вжити заходів для самозбереження.

Разом із цим, як вбачається з показань потерпілого ОСОБА_9 , одразу ж після дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_6 , помітивши, що автомобіль марки ЗАЗ LANOS, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , загорівся, вдався до порятунку осіб, які перебували в середині вказаного транспортного засобу. Він особисто відкрив передні ліві дверцята автомобіля марки ЗАЗ LANOS, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , та допоміг водієві ОСОБА_9 вибратися з обійнятого полум`ям автомобіля. Однак, при спробі допомогти іншій особі загиблій ОСОБА_10 отримав опіки ІІ ступеня враження тканин ІІ-VI пальців кісті правої руки, що підтверджується долученою до матеріалів справи медичною документацією.

При цьому, доцільним є звернути увагу на те, що спеціалісти судово-медичної експертизи встановили (посмертно), що в момент охоплення автомобіля марки ЗАЗ LANOS, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , полум`ям, ОСОБА_10 вже була померлою від отриманих у транспортному засобі механічних ушкоджень (забоїв, розривів тканин, численних переломів).

Таким чином, відсутні всі необхідні кваліфікуючі ознаки ч. 3 ст. 135 КК України, зокрема з об`єктивної сторони відсутня бездіяльність, що виражається у залишенні без допомоги особи, яка перебуває в небезпечному для життя стані і була позбавлена можливості вжити заходів до самозбереження через безпорадний стан,оскільки ОСОБА_6 вжив заходів, потрібних для відвернення небезпеки для життя потерпілого. Не знайшов свого підтвердження і прямий умисел ОСОБА_6 на вчинення вказаного вище діяння.

Водночас, приймаючи до уваги п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04), відповідно до якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає, що на даний час ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, яке відповідно до положення ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких.
Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

У свою чергу, статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Проаналізувавши обставини, викладені прокурором у клопотанні, а також враховуючи позицію захисту, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_6 , знаючи, що за кримінальні правопорушення, вчинення яких йому інкримінується, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, може вчинити спробу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).
При цьому, слідчий суддя враховує вік підозрюваного та стан його здоров`я, його майновий та сімейний стан, соціальні зв`язки, відсутність судимостей, а також інші обставини, що характеризують його особу та спосіб життя, зокрема проходження навчання за межами України.

Водночас, приймаючи до уваги обсяг проведених слідчих (розшукових) та процесуальних дій, слідчий суддя вважає недоведеним заявлений прокурором ризик можливого незаконного впливу підозрюваного на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні. При цьому, слідчий суддя враховує позиції потерпілого ОСОБА_9 та законного представника малолітньої потерпілої дитини ОСОБА_11 ОСОБА_12 , які у нотаріально посвідчених заявах підтверджують відсутність будь-яких претензій до підозрюваного ОСОБА_6 та акцентують увагу на повному відшкодуванні останнім як матеріальної, так і моральної шкоди. Не знайшла свого підтвердження й можливість підозрюваного перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом із цим, слідчий суддя вважає, що продовження відносно підозрюваного ОСОБА_6 такого виду запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт не може ґрунтуватись лише на тому, що в рамках кримінального провадження необхідно виконати значний обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій, затримка в проведенні яких обумовлена перш за все надмірним навантаженням експертних установ, а також на тому, що підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість інкримінованих йому кримінальних правопорушень, може ймовірно вчинити спробу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне змінити застосований до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Так, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави відносно особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Встановлюючи розмір застави, слідчий суддя враховує конкретні обставини кримінального провадження та суспільну небезпечність інкримінованих ОСОБА_6 дій, наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, майновий, сімейний стан та інші дані, які характеризують особу підозрюваного та його спосіб життя, а також те, щоб розмір застави не був для нього занадто непомірним та міг у повній мірі забезпечити його належну процесуальну поведінку, у зв`язку з чим прийшов до висновку, що застава в межах 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто така, що вдвічі перевищує граничний розмір, визначений кримінальним процесуальним законодавством відносно осіб, підозрюваних у вчиненні тяжкого злочину, достатньою мірою гарантує виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

При цьому, враховуючи доведені прокурором обставини, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати ОСОБА_6 прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою; не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (навчання); здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

У той же час, слідчий суддя виходить з того, що строк досудового розслідування кримінального провадження № 0000149, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 лютого 2019 року, продовжено ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 квітня 2019 року до шести місяців, тобто до 16 серпня 2019 року, а тому строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язків слід визначити тривалістю 2 (два) місяці з моменту застосування до нього запобіжного заходу у вигляді застави, однак не більше строку досудового розслідування, як це передбачено положенням ст. 197 КПК України, тобто до 10 червня 2019 року включно.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 115, 131-132, 176-178, 182, 184, 193-194, 196-197, 199, 309-310, 376, 392-393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про продовження строку дії запобіжного заходу задовольнити частково.

Змінити застосований до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді застави.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не пізніше п`яти днів з дня застосування до нього запобіжного заходу у вигляді застави внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) грошові кошти в розмірі 160 (ста шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 307 360 (триста сім тисяч триста шістдесят) гривень 00 копійок, на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві для внесення застави (отримувач ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО 820172, банк Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № 2089, призначення платежу: застава за… (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, кримінальне провадження № …, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від … (дата та № квитанції), а також надати документ, який це підтверджує, прокурору відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_7 чи іншому прокурору, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою;

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (навчання);

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків визначити тривалістю 2 (два) місяці з моменту застосування до нього запобіжного заходу у вигляді застави, однак не більше строку досудового розслідування, тобто до 10 червня 2019 року включно.

Після закінчення строку, на який на підозрюваного слідчим суддею були покладені обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що після внесення застави він зобов`язаний виконувати покладені на нього слідчим суддею обов`язки, невиконання яких тягне за собою звернення суми застави в дохід держави та подальшу зміну запобіжного заходу на більш суворий.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .

На ухвалу слідчого судді прокурором, підозрюваним, його захисником може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення та набирає законної сили на наступний день після закінчення строку, наданого на подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1