УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" серпня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001637 від 04.07.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

встановив:

12.08.2019 о 14:55 год. поштою до суду надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Харківської області радником юстиції ОСОБА_4 , у якому орган досудового розслідування просить накласти арешт на майно, тимчасово вилучене під час огляду за місцем мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в домоволодінні АДРЕСА_1 , а саме на 25 кухонних ножів, кухонний топор та кухонну скалку, які належать ОСОБА_6 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в ході досудового розслідування встановлено, що 29.06.2019, близько 23:00, точний час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 разом зі своїм знайомим ОСОБА_7 прийшов в гості до ОСОБА_8 до квартири АДРЕСА_2 , де разом вжили наркотичні засоби. Через деякий час після вжиття наркотичних засобів ОСОБА_8 попросила у ОСОБА_5 дати їй в борг 200 гривень, внаслідок чого у останнього виникло до неї особисте неприязне відношення і він вирішив вбити її. Для реалізації даного злочинного умислу у ОСОБА_5 сформувався план, відповідно до якого під приводом дачі грошей у борг він заманить ОСОБА_8 у безлюдне місце, розташоване з тильної сторони домоволодіння, в якому він проживає, де вб`є її шляхом нанесення ударів палкою по голові. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 сказав, що згоден дати гроші в борг і запропонував ОСОБА_8 для цього піти до нього додому. ОСОБА_8 , яка не підозрювала про дійсні наміри ОСОБА_5 , дала на це свою згоду і разом з ним і ОСОБА_7 вийшла із квартири. Під час руху від квартири ОСОБА_8 до домоволодіння ОСОБА_5 , останній повідомив ОСОБА_7 про те, що збирається заподіяти потерпілій тілесні ушкодження, але той, з урахуванням обставин, що супроводжували ці слова, не надав їм правильного значення. Біля 24:00 того ж дня, точний час не встановлений досудовим розслідуванням, ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 прибули до спуску в яр, розташований за територією домоволодіння АДРЕСА_1 . Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, діючі в межах розробленого плану, ОСОБА_5 пішов до вказаного домоволодіння з метою набуття предмета для спричинення ним тілесних ушкоджень ОСОБА_8 . Щоб не викликати у останньої будь-які підозри ОСОБА_5 сказав, що іде додому за грошима. Взявши у вказаному домоволодінні скалку для розкатування тіста, ОСОБА_5 повернувся до ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , які навприсядки сиділи біля спуску в яр. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 наблизився до ОСОБА_8 та наніс їй один удар скалкою по голові, від якого вона впала на землю. З метою доведення до кінця свого свого злочинного умислу, ОСОБА_5 став наносити ОСОБА_8 удари скалкою по голові. ОСОБА_7 , який не очікував, що ОСОБА_5 буде приводити у дію погрози на адресу ОСОБА_8 , спробував відтягнути того в сторону від потерпілої, але йому не вдалось це зробити. Злякавшись, ОСОБА_7 залишив місце скоєння злочину.

Вважаючи, що заподіяних тілесних ушкоджень недостатньо для настання смерті, ОСОБА_5 , бажаючи довести свій злочинний умисел до кінця, дістав ніж, який був у нього при собі, та наніс ним кілька ударів по різних частинах тіла ОСОБА_8 .

Як зазначає слідчий, злочинними діями ОСОБА_5 потерпілій ОСОБА_8 було заподіяно наступні тілесні ушкодження: забійні рани: на волосяній частині голови в лівій тім`яній ділянці (одна), на волосяній частині голови в лівій тім`яно-потиличній ділянці (одна), на волосяній частині голови в потиличній ділянці на рівні хребетної лінії (одна), на волосяній частині голови в потиличній ділянці справа (три), по зовнішньому краю лівої вушної раковини (одна), в лобній ділянці справа безпосередньо доверху від рівня проекції правої надбрівної дуги (одна), в ділянці перенісся безпосередньо праворуч від умовної серединної лінії та безпосередньо донизу від верхнього краю перенісся (одна), в правій виличній ділянці (одна), на передній поверхні підборіддя (одна); по одному розриву на слизовій оболонці верхньої та нижньої губи; крововилив в м`яких покровах голови правої лобно-тім`яно-потиличної ділянки; колото-різані рани: передньої поверхні шиї праворуч (шість), з яких з пошкодженням правої загальної сонної артерії (одне) та правої пластини щитоподібного хряща (одне), передньої поверхні шиї ліворуч (одна) з ушкодженням лівої загальної сонної артерії з крововиливом в м`які тканини шиї, передньої поверхні грудної клітини праворуч (одна) з крайовим насиченням хрящової частини 7 правого ребра по верхньому краю та ушкодженням правого куполу діафрагми, яке проникає в черевну порожнину з ушкодженням правої частки печінки по діафрагмальній лінії, передньої поверхні живота ліворуч (дві), одне з яких проникає в черевну порожнину без пошкодження внутрішніх органів; переломи черепа: дірчастий перелом лівої тім`яної кістки з лінійними переломами склепіння черепу, які відюлужуються від країв даного дирчастого перелому; уламково-фрагментарний перелом лівої тім`яної кістки з лінійними переломами склепіння черепу, один з яких розповсюджується на основу черепу: уламково-фрагментарний перелом кісток лицевого скелету: правої очниці, носу, правої та лівої виличних кісток, верхньої щелепи з руйнуванням лунки першого зубу праворуч та травматичною екстракцією самого зубу; синці: на тильній поверхні правої кісті, на тильній поверхні лівої стопи. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 померла на місці. Враховуючи, що зажиттєве ушкодження загальної сонної артерії супроводжується масивною кровотечею, яка через короткий проміжок часу призводить до незворотної крововтрати, то можна, з достатньою вірогідністю припустити, що причиною смерті ОСОБА_8 стало проникаюче колото-різане поранення шиї зліва з ушкодженням лівої загальної сонної артерії. Упевнившись у тому, що ОСОБА_8 мертва, ОСОБА_5 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, поховав її труп неподалік від будинку АДРЕСА_1 , де його було знайдено 09.07.2019 у стані виражених гнилісних змін із гнилісними змінами м`яких тканин та усіх внутрішніх органів із їх розплавленням.

Слідчий зазначає, що 08.08.2019 на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова проведено огляд за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , під час якого виявлено та вилучено 25 кухонних ножів, кухонний топор та кухонну скалку, які могли бути використанні останнім для заподіяння ОСОБА_8 тілесних ушкоджень, що потягли за собою її смерть.

Як вказує слідчий, вилучені під час проведення огляду за місцем мешкання ОСОБА_5 предмети є тимчасово вилученим майном майном, відносно якого є достатні підстави вважати, що воно може зберігати на собі сліди злочину, а саме кров або інші зразки біологічного походження від ОСОБА_8 .

На даний час, у органа досудового розслідування є підстави вважати, що в подальшому зазначені предмети можуть бути використані як речові докази у кримінальному провадженні, тобто можуть мати значення для досягнення мети досудового розслідування передбаченої ст. 2 КПК України, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.

В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. 14.08.2019 слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_9 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав. Також долучив до матеріалів клопотання заяву ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якій останній просив відмовити в задоволенні клопотання та вказане питання вирішити без його участі (а.с.26,27).

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та прокурора.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001637 від 04.07.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України (а.с. 4).

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 11.07.2019 надано дозвіл на проведення огляду домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 18-19).

Метою проведення огляду слідчий суддя зазначав: виявлення та фіксації знаряддя злочину, речей, що здобуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, а також інші предмети та документи, що мають значення для розкриття кримінального правопорушення, та містять відомості, щодо обставин його вчинення.

08.08.2019 з 07:31 год. по 09:52 год. в ході проведення огляду домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі огляду (а.с. 20-23).

Клопотання про арешт майна надійшло на адресу суду поштою 12.08.2019 о 14 год. 55 хв. (а.с. 2).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 172 КПК України, та дотримано вимоги закону щодо звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням про арешт майна після усунення недоліків.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).

08.08.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (а.с. 7-9).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні майно, вилучене в ході проведення огляду 08.08.2019 за адресою: м. Харків, вул. Рельєфна, 42, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 ч.2 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 08.08.2019 під час проведення огляду домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: 25 кухонних ножів, кухонний топор та кухонну скалку, шляхом заборони його використання, володіння, розпорядження та відчуження, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Місцем зберігання арештованого майна визначити СУ ГУ НП в Харківській області, що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Весніна, буд. 14, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1