ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 766/1796/19
Номер провадження 11-cc/819/447/19 Головуючий в 1-й інстанції : ОСОБА_1
Категорія: ухвала слідчого судді Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
12 серпня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду у складі:

Головуючого: ОСОБА_2

Суддів: ОСОБА_3

ОСОБА_4

При секретарі: ОСОБА_5

За участю прокурора: ОСОБА_6

Захисників: ОСОБА_7 , ОСОБА_8

Підозрюваного: ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні Херсонського апеляційного суду матеріали кримінального провадження №0000040 за заявою захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_7 про відвід суддів,

ВСТАНОВИЛА:
В ході апеляційного розгляду кримінального провадження №0000040 захисники підозрюваного ОСОБА_9 адвокати ОСОБА_8 , ОСОБА_7 заявили відвід суддям ОСОБА_2 та ОСОБА_4 ..

На думку захисників участь зазначених суддів при розгляду апеляції сторони захисту на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 10 липня 2019 року про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_9 викликає сумнів у неупередженості членів колегії суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Підозрюваний ОСОБА_9 заяву захисників підтримав.

Прокурор заперечував проти заявленого відводу.

Заслухавши сторони кримінального провадження, колегія суддів приходить до наступного.

Стаття 75 КПК України передбачає, зокрема, що суддя не може брати участь у розгляді справи за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних совбод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 2997 року №475/97-ВР, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків або при висуненні проти неї будь-якого кримінального обвинувачення має право на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

В п.66 рішенні ЄСПЛ «Мироненко і Мартиненко проти України», зазначено, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Автрії» та Веттштайн проти Швейцарії»).

У кожній конкретній справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).

Захисниками не викладено будь-яких обставин, які б вказували на те, що судді із складу колегії виявляли упередженість або безсторонність у справі, або демонстрували поведінку, яка б суперечила вимогам закону.

Доводи захисників, викладені у заяві не відповідають фактичним обставинам справи, а тому, заявлені вимоги про відвід членам колегії суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.81 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:
Заяву захисників підозрюваного ОСОБА_9 адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_7 про відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3