Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6191/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2019 року Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно.

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000752, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.05.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи особою, раніше засудженою за вчинення умисних корисливих злочинів на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив та повторно вчинив умисний корисливий злочин за наступних обставин:

Так, 09.05.2019, приблизно о 07 год. 25 хв., у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував у вагоні електропотягу на станції метро «Вокзальна» КП «Київський метрополітен» у м. Києві та знаходився позаду раніше незнайомого йому малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у якого з правої кишені куртки червоного кольору, в яку був одягнений останній виглядав мобільний телефон марки «XiaomiRedmi 4X», в чохлі чорного кольору, який належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виник злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно.

В подальшому, у цей же день та час, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реалізовуючи свій злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, з корисливих мотивів, скориставшись відсутністю уваги з боку малолітнього ОСОБА_6 та тим, що за його діями ніхто з пасажирів не спостерігає, з метою особистого збагачення, шляхом вільного доступу, таємно викрав із правої кишені куртки червоного кольору, в яку був одягнений малолітній ОСОБА_6 , мобільний телефон марки «XiaomiRedmi 4X», який знаходився в чохлі чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , вартістю в 4000 гривень, який належить потерпілій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим спричинив останній матеріальну шкоду на вищевказану суму.

Після чого, ОСОБА_5 помістив викрадений мобільний телефон до правої зовнішньої кишені власної куртки, у яку був одягнений на той час та вийшовши на платформу станції метро «Вокзальна» КП «Київський метрополітен» у м. Києві зник з місця вчинення кримінального правопорушення, тим самим маючи реальну можливість розпорядитися викраденим майном на власний розсуд.

09.05.2019 о 09 год. 05 хв., в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

09.05.2019 о 09 год. 05 хв. в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України в ході особистого обшуку затриманої особи, підозрюваної у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, у ОСОБА_5 , було вилучено мобільний телефон марки «XiaomiRedmi 4X», який знаходився в чохлі чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , який поміщений до поліетиленового канцелярського файлу, горловину якого прошито ниткою білого кольору, та скріплено биркою з відтисками печаток « Для пакетів УП в метрополітені», на якій поставили підписи усі учасники обшуку.

Разом з цим, приймаючи до уваги те, що вилучений в ході додатку до протоколу затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину мобільний телефон марки XiaomiRedmi 4X», який знаходився в чохлі чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які підтверджують факт вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення та мають важливе значення для вирішення кримінального провадження по суті.

В судове засідання слідчий та власник майна не з`явились. Слідчий звернулась до суду із заявою, в якій просила розглянути клопотання без її участі, просила його задовольнити.

Враховуючи викладене, слідчий суддя на підставі ч. 1 ст. 172 КПК України, яка встановлює, що неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, дійшов висновку про можливість розгляду клопотання без участі слідчого та власника тимчасово вилученого майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя встановив наступне.

Слідчим суддею встановлено, що СВ УП в метрополітені ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000752, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.05.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

09.05.19 в ході проведення затримання ОСОБА_5 , виявлено та вилучено мобільний телефон марки XiaomiRedmi 4X», який знаходився в чохлі чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження являється арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Постановою слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 від 09.05.2019 мобільний телефон марки XiaomiRedmi 4X», який знаходився в чохлі чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000752 від 09.05.2019 року.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, а також на те, що слідчим у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, оскільки в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, є предметом кримінального правопорушення, міг зберегти на собі сліди злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому слідчий суддя з метою забезпечення кримінального провадження та можливого використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: на мобільний телефон марки «XiaomiRedmi 4X», який знаходився в чохлі чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , який був вилучений в ході особистого обшуку під час складання протоколу затримання ОСОБА_5 , як особи підозрюваної у вчиненні злочину.

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Порядок оскарження ухвали визначено ст. 392, 395 КПК України.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1