УХВАЛА

«11» червня 2019 року м. Фастів
Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участі:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченої ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
розглянувши у кримінальному провадженні № 0000285 від 16.03.2019 за обвинуваченням:
ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,
клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

ВСТАНОВИВ:
06.06.2019 Фастівською місцевою прокуратурою разом з обвинувальним актом було подано клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
07.06.2019 вказаний обвинувальний акт з клопотанням відповідно до вимог КПК України був переданий на розгляд головуючої судді.
Відповідно до ст. 186 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається судом невідкладно.
У зв`язку з цим ухвалою від 07.06.2019 було призначено підготовче засідання на 10.06.2019.
10.06.2019 обвинувачена, щодо якої обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з строком дії ухвали судді слідчого до 11.06.2019 до 21 год.00 хв., до суду доставлена не була.
У зв`язку з цим судове засідання було відкладено до 11.06.2019.
11.06.2019 у підготовчому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з огляду на те, що строк дії раніше обраного спливає 11.06.2019 о 21 год.00 хв. Клопотання обґрунтовано тим, що обвинувачена раніше несудима, але обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Крім того, прокурор вказав про наявність ризиків можливого переховування обвинуваченої від суду, незаконного впливу на свідків, що позбавить можливості надати суду належні і допустимі докази, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню. Крім того, прокурор зазначив, що обвинувачена та потерпілий проживають спільно і злочин, у вчиненні якого обвинувачується остання, стався внаслідок сімейного конфлікту.
На підставі викладеного прокурор вказав, що інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наведеним вище ризикам.
Потерпілий у справі, який є сином обвинуваченої, - ОСОБА_6 просив суд клопотання не задовольняти, оскільки з обвинуваченою він примирився, запевнив, що на нього вона ніякого впливу чинити не зможе, просив суд обрати їй запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час.
Захисник обвинуваченої проти задоволення клопотання заперечував, просив суд відмовити у його задоволенні та обрати обвинуваченій запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічну пору доби.
Обвинувачена ОСОБА_4 також проти задоволення клопотання заперечувала, вказала, що про вчинене шкодує, розкаялася, а наміру впливати на свідків і потерпілого, переховуватися від суду чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню не має.
Заслухавши заявлене клопотання та думку учасників справи, суд зазначає наступне.
Як встановлено судом під час розгляду клопотання, останнє вручено обвинуваченій ОСОБА_4 з дотриманням вимог ст. 184 КПК України, тобто не пізніше, ніж за три години до початку його розгляду.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання, зокрема, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Прокурор не має права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Судом встановлено, що обвинувачена обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Розглянувши подане прокурором клопотання, суд дійшов висновку, що прокурором не надано доказів наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; а також недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, що власне й підтверджено прокурором у судовому засіданні про відсутність таких.

Відповідно до ч. 2 та ч. 3 ст. 194 КПК України суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Суд має право зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Зважаючи на викладене вище, суд встановив, що прокурором повністю доведено обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, тобто наявність щодо обвинуваченої ОСОБА_4 обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого їй злочину, що також підтверджується власною позицією обвинуваченої, яка вказала, що розкаюється і шкодує про вчинене. Разом з тим, інших обставин, передбачених у пунктах 2 та 3 ст.194 КПК України прокурор не довів, відповідних доказів суду не надав, а саме перерахування в клопотанні ймовірних ризиків, суд вважає неналежним доказом для позбавлення особи свободи.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що заявлене клопотання є необґрунтованим, а тому задоволенню не підлягає. Одночасно суд вважає за доцільне покласти на обвинувачену ОСОБА_4 обов`язок, передбачений ч.3 ст.194 КПК України.

Керуючись статтями176, 177, 183, 184, 186, 193, 194, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
1. У задоволенні клопотання прокурора Фастівської місцевої прокуратури Київської області про обрання обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

2. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку с. Урнек Ленінського району Північно-Казахської області, росіянки, особи без громадянства, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з повною середньою освітою, не працюючу, раніше несудиму, обвинувачену у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, негайно звільнити з-під варти в залі суду.

3. Покласти на обвинувачену ОСОБА_4 обов`язок прибувати за кожною вимогою до Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1