Справа №:755/7637/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" грудня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 у рамках судового провадження за клопотанням про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000064.

В судове засідання прокурор та адвокат, не з`явилися, повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомлена про судове засідання згідно вимог ст. 135 КПК України, не з`явилася, правом подачі пояснень, у тому числі письмових, не скористалася.

Враховуючи вимоги ст. ст.22, 26 та 81 КПК України, вважаю за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність осіб, що не з`явилися, і приходжу до наступних висновків.

У провадженні слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 знаходиться клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000064.
25.11.2019 року адвокат ОСОБА_3 через канцелярію суду подав заяву про відвід слідчому судді ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно положень ст.80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Положеннями ст.75, ст.76 КПК України визначено чіткий перелік підстав, за яких слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні.

У заяві про відвід адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що слідчий суддя ОСОБА_5 підлягає відводу на підставі п.4 ч.1 ст. 75 КПК України, оскільки слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадження за наявності інших підстав, які викликають сумнів у його неупередженості.

Так, у своїй заяві про відвід адвокат ОСОБА_3 вказує, що слідчий суддя ОСОБА_5 є необ`єктивною та упередженою, оскільки ігноруючи всі доводи адвоката ОСОБА_3 задовольняє всі клопотання слідчого та наклала арешт на майно, яке безпідставно визнано речовим доказом, а при поданні адвокатом ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту, невмотивовано відмовила в його задоволенні.

Разом з цим, під час судового розгляду даної заяви за наданими суду матеріалами, не встановлено наявності певної особистої заінтересованості судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Відповідно до ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ж ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Таким чином, посилання адвоката ОСОБА_3 у заяві про причини відводу слідчого судді ОСОБА_5 , є безпідставним.

Отже, вважаю, що заявником в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави згідно вимог кримінального процесуального закону України для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст.1-2, 7-29, 75-76, 80-81, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

У задоволені заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 у рамках судового провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000064, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: