ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/6245/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" вересня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в м. Києві клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Укоінвестбуд» про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

10.09.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю «Укоінвестбуд» (далі ТОВ «Укоінвестбуд», заявник) в особі ліквідатора арбітражного керуючого ОСОБА_3 звернулося до суду з клопотанням про скасування арешту нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , накладеного 12.03.2015 у справі № 753/5051/15-к.

Клопотання обґрунтоване посиланням на такі обставини. Постановою Господарського суду м. Києва від 18.05.2017 ТОВ «Укоінвестбуд» визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру. Під час ліквідаційної процедури стало відомо, що ТОВ «Укоінвестбуд» належить на праві власності квартира АДРЕСА_1 , на яку зареєстроване обтяження на підставі ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 12.03.2015 у справі № 753/5051/15-к. Відповідно до абз. 8 ч. 1 ст. 38 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» з дня прийняття господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури скасовується арешт, накладений на майно боржника, визнаного банкрутом, чи інші обмеження щодо розпорядження майном такого боржника. Згідно ст. 41 цього Закону ліквідатор з дня свого призначення, зокрема, приймає до свого відома майно боржника, вживає заходів по забезпеченню його збереження, виконує функції з управління та розпорядження майно банк тура, передає майно банкрута для задоволення вимог, включених до реєстру вимог кредиторів. Отже з моменту відкриття щодо боржника ліквідаційної процедури ліквідатор повинен мати можливість продажу майна боржника та укладання договорів купівлі-продажу, однак наявність арештів, обтяжень та іпотек обмежує права ліквідатора та унеможливлює ефективне здійснення ним своїх функцій. Ухвалою Господарського суду м. Києва від 05.08.2019 скасовану будь-які арешти, накладені на майно та грошові кошти ТОВ «Укоінвестбуд» чи інші обмеження і обтяження.

Представник заявника, слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися без повідомлення причин неявки.

Дослідивши матеріали клопотання та матеріали судової справи № 753/5051/15-к, слідчий суддя встановив такі обставини.

Станом на 2015 рік старшим слідчим слідчого відділу фінансових розслідувань ДПІ у Дарницькому районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 розслідувалось кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 09.12.2013 під № 0000162 за ознаками злочинів, передбачених ч. 1 ст. 212, ч. 1 ст. 205 КК України.

Підставою внесення відомостей до ЄРДР послугував акт виїзної планової перевірки ТОВ «Укоінвестбуд» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.10.2008 по 30.06.2011, згідно з яким ТОВ «Укоінвестбуд» було збільшене грошове зобов`язання по податку на прибуток, податку на додану вартість, податку з доходів найманих працівників, збору за забруднення навколишнього природного середовища та за штрафними санкціями на загальну суму 3 360 942,60 грн.

В рамках даного кримінального провадження 26.02.2015 генеральному директору ТОВ «Укоінвестбуд» було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України.

За результатами розгляду клопотання слідчого ОСОБА_4 , погодженого з прокурором ОСОБА_5 , 12.03.2015 слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_6 постановив ухвалу про накладення арешту на дві квартири, власником яких є ТОВ «Укоінвестбуд», а саме: квартиру АДРЕСА_1 та квартиру АДРЕСА_2 .

Підставою арешту майна слідчий суддя зазначив забезпечення відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, забезпечення цивільного позову та можливої конфіскації майна.

Аналізуючи положення кримінального процесуального закону, які визначають строки досудового розслідування та форми його закінчення (ст. 219, 283, 284 КПК України), суд дійшов висновку, що по спливу чотирьох років з моменту повідомлення про підозру дане кримінальне провадження може перебувати стадії досудового розслідування лише у разі, якщо досудове розслідування було зупинене з визначених ст. 280 КПК України підстав.

В іншому випадку правові підстави для такого тривалого досудового розслідування відсутні, і воно мало бути закінчене, що могло відбутися у двох формах: шляхом прийняття прокурором постанови про закриття кримінального провадження щодо підозрюваного з підстав, передбачених ч. 1 ст. 284 КПК України, або шляхом звернення до суду з обвинувальним актом чи з відповідним клопотанням.

Питання скасування арешту майна врегульовані ст. 174 КПК України, яка визначає, що арешт може бути скасовано, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч. 3 цієї норми прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальні конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (ч. 4 ст. 174 КПК України).

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави вважати, що у разі, якщо прокурор закрив кримінальне провадження і при цьому не вирішив питання про скасування арешту майна, особа, права чи законні інтереси якої обмежуються накладеним арештом, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна на підставі ст. 174 КПК України.

У разі ж, якщо рішення у кримінальному провадженні приймалося судом, питання про скасування арешту майна повинен прийняти суд, який вирішив справу по суті, а у слідчого судді таких повноважень немає.

Отже враховуючи, що жодних даних, які б свідчили про результати розслідування кримінального провадження № 0000162, у клопотанні ТОВ «Укоінвестбуд» не наведено, і таких відомостей не надійшло і від органу досудового розслідування та від прокурора, слідчий суддя позбавлений можливості встановити наявність чи відсутність визначених кримінальним процесуальним законом підстав для скасування арешту майна.

На підставі викладеного, керуючись статтею 174 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Укоінвестбуд» про скасування арешту майна.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: