Справа № 524/7038/19
Провадження №1-кс/524/4141/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.09.2019 року слідчий суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 про накладення арешту в матеріалах кримінального провадження, внесеного 20 вересня 2019 року до ЄРДР за №0003216 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0003216, яке погоджено прокурором Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_5 , а саме просив накласти арешт на шість відрізків кабелю та ніж з бордовим руків`ям, тимчасово вилучені протоколом огляду місця події вд 19.09.2019, з метою збереження речового доказу та проведення ряду необхідних слідчих дій.
У судовому засіданні слідчий СВ Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити.
Представник власника майна, ПАТ «Укртелеком» у судове засідання не прибув, був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду клопотання.
Власника майна (ножа з бордовим руків`ям) не встановлено.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, встановив наступне.
У ч.ч. 1 - 4 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Відповідно ч. 3 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У ч. 5 ст. 171 КПК України зазначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
На обґрунтування клопотання слідчий посилався на необхідність накладення арешту для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, усунення протиріч під час досудового розслідування та перевірки дійсності встановлених обставин, необхідні вилучені речі, які мають значення речових доказів, які будуть мати суттєве значення, як для кваліфікації правопорушення, так і для вирішення питання про притягнення певних осіб до відповідальності, у тому числі для/та з метою використання в подальшому для проведення слідчих дій по встановленню обставин вчинення злочину.
Враховуючи вищенаведене та беручи до уваги те, що досудовим слідством для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, усунення протиріч під час досудового розслідування та перевірки дійсності встановлених обставин, необхідні вилучені речі, які мають значення речових доказів та які будуть мати суттєве значення, як для кваліфікації правопорушення, так і для вирішення питання про притягнення певних осіб до відповідальності, у тому числі для /та з метою використання в подальшому для проведення слідчих дій по встановленню обставин вчинення злочину, а також для призначення і проведення відповідних експертиз, слідчий суддя дійшов висновку, що, за наявності наведених обставин, сукупності підстав та розумних підозр, клопотання підлягає задоволенню.
Необхідно накласти арешт арешт на шість відрізків кабелю та ніж з бордовим руків`ям, які були тимчасово тимчасово вилучені протоколом огляду місця події від 19 вересня 2019 та визнані речовими доказами.
Керуючись ст. 167, 170, 171, 173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 задовольнити.
Накласти арешт на шість відрізків кабелю, що належать ПАТ «Укртелеком», та ніж з бордовим руків`ям, які визнані речовими доказами, та були тимчасово вилучені згідно протоколу огляду місця події від 19 вересня 2019 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду упродовж 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: