УХВАЛА
"14" серпня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Таганча Канівського району Черкаської області, громадянин України, освіта вища, розлучений, зі слів, утримує дітей: сина ІНФОРМАЦІЯ_2 , дочку ІНФОРМАЦІЯ_3 , які мешкають окремо, інвалід ІІ групи, не працює, раніш не судимий, зареєстрований: АДРЕСА_1 , мешкає: АДРЕСА_2 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України,-
Прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили його задовольнити.
Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на необґрунтованість ризиків, відсутність наміру ухилення від слідства та суду. В порядку ст.206 КПК України підозрюваний пояснив, що насильство на досудовому слідстві до нього не застосовувалось, вину визнав, розкаявся. Пояснив, що з лютого по липень 2019р. знаходився у сестри у Російській Федерації, яка його доглядала, лікування продовжує до теперішнього часу.
Вислухавши міркування сторін кримінального провадження, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри за ч.3 ст.286 КК України підтверджується: протоколом огляду місця події від 26.09.2018 та схемою до нього, протоколами допиту потерпілого ОСОБА_10 від 27.07.2019р., свідка ОСОБА_9 від 27.09.2018р., висновками експертиз № 10-12/2652-ДМ/18 від 09.10.2018, №10-12/2651-ДМ/18 від 15.10.2018, № 12-17/359-А/18 від 20.11.2018, № 7/759/760СЕ-19 від 08.08.2019.
Також слідчий суддя вважає встановленим існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.
Втім з доданих до клопотання документів не вбачається відомостей, які б доводили можливість незаконно впливу підозрюваного на свідка, експерта, спеціаліста. Так, за час знаходження ОСОБА_6 , обізнаного про обставини кримінального провадження, що розслідується, відомості про здійснення ним впливу на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста відсутні, а тому слідчий суддя вважає ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, недоведеним. Також, зважаючи на те, що інкримінований злочин неумисний, не пов`язаний зі згубними звичками або способом життя підозрюваного, слідчий суддя вважає ризик, передбачений п.5ч.1 ст. 177 КПК України недоведеним.
Як вбачається з роз`яснень Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, наведених у листі № 511-550/0/4-13 від 04.04.2013 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011р. у справі "Харченко проти України").
Таким чином, за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, та достатніх підстав вважати доведеним існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу слідчим та прокурором не доведена.
З урахуванням викладеного, при вирішенні питання обрання запобіжного заходу, слідчий суддя враховує наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_6 неумисного тяжкого кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим в інкримінованому злочині, особу підозрюваного, який раніш не судимий, має постійне місце проживання, є інвалідом ІІ групи та за ненадання органом досудового розслідування доказів розшукування ОСОБА_6 у період з лютого по липень 2019р., вважає, що застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу достатнє для запобігання ризику, передбаченому п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а тому відмовляє у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та відповідно ч.4 ст. 194 КПК України обирає підозрюваному більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем мешкання, а саме: заборонити підозрюваному залишати цілодобово квартиру АДРЕСА_3 в межах строку досудового розслідування - до 12 жовтня 2019р.
Покласти на ОСОБА_6 строком до 12.10.2019р. обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом; не відлучатись за межі м. Дніпро без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 ; здати на зберігання до ГУ ДМС України в Дніпропетровській області закордонний паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд до України; утриматись від спілкування з потерпілим ОСОБА_10 .
Ухвалу направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного через слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію ухвали отримав «____»_________2019р. _____________________

ОСОБА_6