ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1238/19 Справа № 204/5953/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2019 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 на ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 24 серпня 2019 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001474 стосовно

ОСОБА_7 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Уяли Ленінградського району Кокчетовської області Республіки Казахстан, громадянка України, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

за участю:
прокурора ОСОБА_8
підозрюваної ОСОБА_7
захисника ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В:

Обставини, встановлені рішенням слідчого судді, короткий зміст оскарженого рішення.
Ухвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 24 серпня 2019 року задоволено клопотання слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , погоджене з прокурором ОСОБА_8 та застосовано до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, тобто до 21 жовтня 2019 року, з визначенням застави у розмірі трьохсот прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 602 100 грн.
Згідно з оскарженою ухвалою ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України за обставин, викладених в повідомленні про підозру та ухвалі слідчого судді.
При застосуванні запобіжного заходу, слідчий суддя врахував, що підозрювана ОСОБА_7 , намагаючись уникнути покарання, переховувалась від органів досудового розслідування, оскільки підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання до 12 років позбавлення волі, з конфіскацією майна. ОСОБА_7 має не зняту та непогашену судимість, що, на думку слідчого судді, свідчить про те, що, знаходячись на свободі підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим з чим дійшов висновку, що запобігти зазначеним ризикам, можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальненні доводи особи, яка її подала.
В апеляційній скарзі захисник просить ухвалу слідчого судді скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та невідповідністю висновків суду фактичним обставинам справи та просив постановити нову ухвалу, якою застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Вказує, що ОСОБА_7 не набула статусу підозрюваної, оскільки письмове повідомлення про підозру направлене поштою та отримане особою, з якою ОСОБА_7 не спілкується та не підтримує відносин, проте слідчий суддя суддя не надав належної оцінки даним обставинам та застосував запобіжний захід до особи, яка фактично не є підозрюваної. Зауважує, що слідчий суддя не перевірив повноваження прокурора ОСОБА_10 на участь в розгляді даного клопотання, оскільки, ні в постанові про призначення групи прокурорів, ні у витягу з ЄРДР даний прокурор не зазначений. Також, вказує, що доказів причетності ОСОБА_7 до вчинення даного злочину слідчим не надано. На думку захисника, в матеріалах справи відсутні докази, які б вказували, що ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та продовжить злочинну діяльність. Зазначає, що ОСОБА_7 проживає за адресою: АДРЕСА_1 та проводила листування з прокурором та слідчим, проте, ані слідчий, ані прокурор її не викликали, хоча фактичне місце проживання було їм відомо.

Позиції учасників судового провадження.
В судовому засіданні захисник та підозрювана підтримали апеляційну скаргу захисника і з підстав, викладених у скарзі, просили її задовольнити, вважали ухвалу слідчого судді необґрунтованою і просили її скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваної запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника, її доводи вважав безпідставними, а ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою і просив залишити її без змін.

Мотиви апеляційного суду.
Заслухавши суддю-доповідача, думки сторін кримінального провадження, перевіривши надані матеріали та обговоривши доводи апеляційної скарги прокурора, апеляційний суд доходить наступних висновків.
Під час апеляційного провадження виявлені порушення слідчим суддею встановлення строку дії запобіжного заходу, що не може бути залишено поза увагою і підлягає приведенню у відповідність до вимог КПК України.
За змістом ст. 132, ч. 1 ст. 197, ст. 219 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів і не може перевищувати строку досудового розслідування.
Згідно з п. 2 абз. 3 ч. 1 ст. 219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
Письмове повідомлення про підозру ОСОБА_7 вручене в порядку ч. 1 ст. 278 КПК України її рідній сестрі 12 вересня 2018 року. Таким чином, двомісячний строк досудового розслідування, відповідно до п. 2 абз. 3 ч. 1 ст. 219 КПК України, розпочався з 12 вересня 2018 року.
11 жовтня 2018 року постановою слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області досудове розслідування зупинено.
24 серпня 2019 року постановою слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області відновлено досудове розслідування.
За змістом ч. 3 ст. 219 КПК України строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження не включається у строки, передбачені цією статтею.
Строк, який сплинув з дня вручення підозри та до дня зупинення досудового розслідування становить 29 днів і підлягає виключенню із двомісячного строку досудового розслідування, передбаченого в п. 2 абз. 3 ч. 1 ст. 219 КПК України.
Таким чином, строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні становить один місяць і один день, тобто до 25 вересня 2019 року, і, визначивши строк дії ухвали про застосування запобіжно заходу до 21 жовтня 2019 року, слідчий суддя встановив такий строк поза межами досудового розслідування, що є порушенням вимог кримінального процесуального закону і в даному випадку підставою для скасування ухвали з постановленням нової в суді апеляційної інстанції.
Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
Таким чином, вказане порушення підлягає усуненню апеляційним судом в порядку, визначеному п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України.

Щодо клопотання слідчого та доводів апеляційної скарги по суті.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_7 в невстановлену слідством дату та час, в невстановленому місці здійснила підроблення офіційного документу, а саме паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 виданого Красногвардійським РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області 20.06.2007 року на ім`я ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_2 , виданого 16.07.2010 року КЖЕП «Південне», згідно з розпорядженням № 64-10 та зареєстрованого 27.09.2010 року в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно, номер витягу 27450952, з їх метою подальшого використання у своїх злочинних діях.
Після чого, на початку серпня 2018 року, точну дату під час досудового розслідування встановити не вдалося можливим, ОСОБА_7 , достовірно розуміючи, що вона не є ОСОБА_11 , та зазначена квартира на праві приватної власності належить не їй, видаючи себе за ОСОБА_11 , як власника об`єкта нерухомості, за допомогою всесвітньої мережі інтернет на сайті «ОЛХ» виклала оголошення щодо продажу вищезазначеної квартири за 32 000 доларів США.
З метою реального продажу квартири, шляхом обману, діючи з корисливих мотивів для власного безпідставного збагачення, знайшовши покупця квартири ОСОБА_12 , 21.08.2018 року, приблизно о 16:00 годині знаходячись в приміщенні приватного нотаріуса ДМНО ОСОБА_13 , ОСОБА_7 видаючи себе за власницю квартири ОСОБА_11 , достовірно розуміючи, що документи права власності на об`єкт нерухомості та паспорт громадянки України ОСОБА_11 які в неї перебувають є підробленим, уклала з ОСОБА_12 договір купівлі-продажу даної квартири, вартістю 991 424,00 гривень, що є особливо великим розміром.
Таким чином ОСОБА_7 шляхом обману, заволоділа чужим майном потерпілої ОСОБА_14 , чим спричинила майнової шкоди на зазначену суму, після чого з місця укладення договору, пішла в невідомому напрямку.
В ході досудового розслідування у кримінальному провадженні виникла необхідність у застосуванні до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у зв`язку з наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Розглядаючи клопотання слідчого про застосування стосовно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, апеляційний суд доходить висновку про його обґрунтованість з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Частиною першою статті 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Як слідує з матеріалів провадження, 12 вересня 2018 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме в заволодінні чужим майном шляхом обману, вчиненого в особливо великих розмірах.
Доводи апеляційної скарги захисника, що ОСОБА_7 не має статусу підозрюваної спростовуються матеріалами справи, згідно з якими письмове повідомлення про підозру було надіслане з дотриманням вимог ст. ст. 276-278 КПК України, за місцем реєстрації ОСОБА_7 та вручене її рідній сестрі ОСОБА_15 , яка, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 КПК України, є близьким родичем.
Так, доданими до клопотання слідчого матеріалами підтверджується наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, зокрема відомостями в заяві потерпілої ОСОБА_12 ; показаннями свідка ОСОБА_16 ; показаннями потерпілої ОСОБА_12 ; показаннями свідка ОСОБА_17 ; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 04.09.2018 року з якого вбачається, що потерпіла ОСОБА_12 та свідок ОСОБА_17 впізнали особу ( ОСОБА_7 ) на фото № 2 та № 3, відповідно, як особу, яка уклала з ОСОБА_12 договір купівлі-продажу квартири; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 19.09.2018 року за участю свідка ОСОБА_13 - нотаріуса, яка посвідчувала зазначений вище договір купівлі-продажу та яка впізнала на фото № 2 ( ОСОБА_7 ) як власника квартири за адресою: АДРЕСА_3 ОСОБА_11 ; копією паспорта на ім`я ОСОБА_11 із фотографією підозрюваної ОСОБА_18 .
Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, апеляційний суд зважає на усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ від 28.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення ЄСПЛ від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Під час розгляду клопотання слідчого як в суді першої інстанції, так і в апеляційному суді встановлено, що матеріали кримінального провадження містять достатні підстави вважати, що ОСОБА_7 на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, у зв`язку з чим відповідні доводи апеляційної скарги захисника є безпідставними.
Крім того, в апеляційній скарзі захисник фактично не оскаржує відомості, які зазначені в них, зокрема, що приватний нотаріус ОСОБА_13 впізнала по фото, на якому зображена ОСОБА_7 , ОСОБА_11 як власника зазначеної квартири, а вказує про процесуальні недоліки при оформленні вказаних протоколів.
Суд зауважує, що на стадії досудового розслідування слідчий суддя та суд апеляційної інстанції не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Знайшли своє підтвердження та доведені прокурором заявлені слідчим в клопотанні ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик переховування від органів досудового розслідування та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, які об`єктивно існують і для їх запобігання необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи положення ст. ст. 177, 178 КПК, апеляційний суд приходить до висновку про існування вказаних ризиків, з огляду на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 12 років з конфіскацією майна, майже рік перебування її у розшуку та затримання за межами Дніпропетровської області.
Апеляційний суд при оцінці наявності ризиків також приймає до уваги дані, що характеризують підозрювану, яка не має міцних соціальних зв`язків, незаміжня, не працює, має не зняту та не погашену судимість, дітей чи осіб похилого віку на утриманні не має, що дає підстави вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти встановленим ризикам.
Доводи захисника, що ОСОБА_7 проживає за адресою: АДРЕСА_1 та проводила листування з прокурором та слідчим, проте, ані слідчий, ані прокурор її не викликали, хоча фактичне місце проживання було їм відомо, спростовуються матеріалами, долученими до клопотання слідчого, в яких містяться сім протоколів допитів мешканців будинку АДРЕСА_4 (квартири АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 ), відповідно до яких мешканці зазначених квартир не знають ОСОБА_7 і ніколи її не бачили та пояснили, що у вказані квартирі влітку 2018 року проводились ремонтні роботи.
Долучені захисником до апеляційної скарги листи, направлені ОСОБА_7 до прокуратури, в яких зазначена адреса начебто її проживання АДРЕСА_1 , не може бути належним доказом її проживання саме за цією адресою з урахування показань свідків та місця її затримання.
Доводи захисника про відсутність повноважень у прокурора ОСОБА_10 приймати участь в суді першої інстанції спростовуються наданою прокурором ОСОБА_8 постановою про призначення групи прокурорів, згідно з якою прокурори ОСОБА_8 та ОСОБА_10 є процесуальними керівниками в даному кримінальному провадженні.
Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд доходить висновку про часткове задоволення клопотання слідчого і застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, але не на 60 днів, як просить слідчий, а в межах строків досудового розслідування, з визначенням застави в максимальному розмірі, передбаченому п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України.
Керуючись ст. ст. 183, 193, 194, 405, 407, 422 КПК, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 24 серпня 2019 року стосовно ОСОБА_7 про застосування тримання під вартою скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , погоджене з прокурором ОСОБА_8 про застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24 вересня 2019 року, включно.
Визначити, що у разі внесення підозрюваною або іншою фізичною або юридичною особою застави у розмірі трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 576 300 (п`ятсот сімдесят шість тисяч триста) гривень 00 копійок, ОСОБА_7 підлягає звільненню з-під варти.
У разі внесення застави та звільнення підозрюваної з-під варти, покласти на неї обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;
- не відлучатись із м. Дніпра без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого мешкання.
У випадку внесення застави строк дії обов`язків встановити до 24 вересня 2019 року.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_7 , що у разі не з`явлення її за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин або не повідомлення нею про причини своєї неявки, або порушення нею обов`язків, покладених цією ухвалою, застава звертається у дохід держави.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4