КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-кп/824/3329/2019 Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
Суддя-доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 листопада 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

за участю: прокурора ОСОБА_6

представників потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання представника потерпілого ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 30 серпня 2019 року у кримінальному провадженні № 0004103 стосовно ОСОБА_9

ВСТАНОВИЛА

Вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 30 серпня 2019 року ОСОБА_9 визнано невинуватим у пред`явленому обвинуваченні за ч. 2 ст. 127 КК України та виправдано у зв`язку з недоведеністю, що ним вчинено кримінальне правопорушення, в якому він обвинувачується. Цивільні позови ОСОБА_10 та ОСОБА_11 залишено без розгляду.

25 жовтня 2019 року представник потерпілого ОСОБА_10 - адвокат ОСОБА_8 на вказаний вирок подав апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому просить поновити потерпілому ОСОБА_10 строк на подання апеляційної скарги на вирок Дніпровського районного суду м. Києва від 30 серпня 2019 року щодо ОСОБА_9 до 25 жовтня 2019 року.

Обґрунтовуючи клопотання, представник потерпілого вказує на те, що під час проголошення вироку 30 серпня 2019 року він не був присутнім, копію вироку отримав 09 вересня 2019 року та з 20 вересня 2019 року по 12 жовтня 2019 року перебував у запланованій щорічній відпустці. При цьому для складання апеляційної скарги недостатньо було часу в межах строку апеляційного оскарження, з огляду на великий обсяг тексту вироку, необхідність опрацювання матеріалів кримінального провадження з метою написання апеляційної скарги та узгодження позиції щодо апеляційного оскарження з потерпілим, який постійно проживає за межами м. Києва, а також враховуючи, що він перебував у запланованій відпустці.

Про дату, час і місце розгляду клопотання представника потерпілого про поновлення строку апеляційного оскарження вироку учасники судового провадження повідомлені належним чином, отже неприбуття потерпілих, обвинуваченого та захисника не перешкоджає розгляду питання, порушеного представником потерпілого.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора та представників потерпілих, які вважали, що процесуальний строк оскарження вироку представником потерпілого пропущений з поважних причин, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи викладені в клопотанні, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання представника потерпілого ОСОБА_8 не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на вирок може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Виняток з цього правила передбачений ч. 3 ст. 395 КПК України, згідно з якою для особи, яка перебуває під вартою, цей строк обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Частиною 1 ст. 113 КПК України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Правило дотримання тридцяти денного строку для подання апеляційної скарги на вирок має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу. Це правило надає сторонам кримінального провадження достатній строк для роздумів, у межах якого вони зобов`язані (мають право) вчинити процесуальну дію, чітко визначити свої аргументи та окреслити власну правову позицію.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Із матеріалів провадження вбачається, що судовий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_9 відбувався, в тому числі за участю потерпілого ОСОБА_10 та його представника - захисника ОСОБА_8 .

В судовому засіданні 22 серпня 2019 року адвокат ОСОБА_8 в інтересах потерпілого ОСОБА_10 виступив у судових дебатах, був присутнім під час виступу в дебатах інших учасників судового розгляду та звернення ОСОБА_9 до суду з останнім словом, після чого суд вийшов до нарадчої кімнати для ухвалення вироку, про що головуючий оголосив учасникам судового розгляду, повідомивши про те, що вирок буде проголошений о 10 годині 30 серпня 2019 року. У призначені день та час у відсутність представника потерпілого ОСОБА_8 та інших учасників судового розгляду, окрім прокурора, головуючий проголосив вирок, копії якого в цей же день були направлені потерпілому ОСОБА_10 та його представнику - адвокату ОСОБА_8 . Представник потерпілого отримав копію вироку 09 вересня 2019 року, але строк апеляційного оскарження, виходячи з вимог п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК України, бо правила абзацу 2 ч. 3 ст. 395 КПК України в даному випадку не підлягають застосуванню, розпочався з дня проголошення вироку, тобто з 30 серпня 2019 року.

Між тим, апеляційну скаргу на вирок Дніпровського районного суду м. Києва від 30 серпня 2019 року, останнім днем оскарження якого було 30 вересня 2019 року, представник потерпілого ОСОБА_8 подав до суду першої інстанції 25 жовтня 2019 року, тобто за межами строку на апеляційне оскарження.

Обґрунтовуючи поважність пропущення процесуального строку апеляційного оскарження вироку, представник потерпілого ОСОБА_8 посилається на те, що під час проголошення вироку 30 серпня 2019 року він не був присутнім, копію вироку отримав 09 вересня 2019 року, з 20 вересня 2019 року по 12 жовтня 2019 року перебував у запланованій щорічній відпустці і для складання апеляційної скарги в межах строку від отримання копії вироку до початку відпустки недостатньо було часу з огляду на великий обсяг тексту вироку, необхідність опрацювання матеріалів кримінального провадження та узгодження позиції щодо апеляційного оскарження з потерпілим, який постійно проживає за межами м. Києва.

Проте представник потерпілого ОСОБА_8 , який брав участь у судовому розгляді кримінального провадження, був присутнім у судовому засіданні 22 серпня 2019 року та обізнаним про вихід суду до нарадчої кімнати для постановлення вироку, не зазначив жодної обставини, яка б перешкодила йому бути присутнім 30 серпня 2019 року при оголошенні головуючим вироку щодо ОСОБА_9 та отримати його копію в суді першої інстанції в день проголошення. Немає в матеріалах провадження і відомостей про те, що представник потерпілого додатково, тобто після ухвалення вироку, знайомився з матеріалами провадження з метою складання апеляційної скарги. Сама ж по собі та обставина, що він з 20 вересня 2019 року по 12 жовтня 2019 року, тобто після спливу 20 із 30 днів строку апеляційного оскарження, розпочав заплановану відпустку, що підтверджено копією наказу № 1-08/1-К від 30 серпня 201року, не є достатньою підставою для поновлення пропущеного строку оскарження вироку суду першої інстанції щодо ОСОБА_12 .

Доводи представника потерпілого щодо значного обсягу тексту вироку, який підлягав вивченню, а також щодо необхідності узгодження з потерпілим правової позиції в частині оскарження також є непереконливими, оскільки вирок складається з 32 аркушів, 6 з яких містять виклад змісту обвинувачення, висунутого ОСОБА_12 , при цьому апеляційну скаргу представник потерпілого виклав на 11 аркушах і не потребував додаткового часу для ознайомлення з матеріалами справи, бо відсутні дані, що він скористався таким правом.

Щодо узгодження правової позиції з потерпілим, то за матеріалами справи потерпілий проживає у Львівській області і представник потерпілого не повідомив жодної обставини, яка б свідчила про будь-які перешкоди у спілкуванні з потерпілим та відповідно унеможливлювала узгодження правової позиції до закінчення строку апеляційного оскарження.

Крім того, за змістом клопотання представник потерпілого просить поновити строк апеляційного оскарження потерпілому ОСОБА_10 , але безпосередньо потерпілий апеляційну скаргу на вирок щодо ОСОБА_9 не подав та питання щодо поновлення строку оскарження не порушив, водночас представник потерпілого відповідно до вимог кримінального процесуального закону є самостійним суб`єктом оскарження судового рішення.

Таким чином, з огляду на те, що представником потерпілого ОСОБА_8 не наведені обставини, які могли бути визнані поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 30 серпня 2019 року, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання представника потерпілого про поновлення цього процесуального строку задоволенню не підлягає.

Разом із цим, колегія суддів враховує, що в провадженні стосовно ОСОБА_9 вирок суду першої інстанції підлягає апеляційному перегляду за апеляційними скаргами прокурорів та представника потерпілого ОСОБА_11 - адвоката ОСОБА_7 , отже представник потерпілого ОСОБА_8 в даному випадку не позбавлений можливості викласти власну правову позицію щодо законності, обґрунтованості та вмотивованості вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 30 серпня 2019 року в межах указаного апеляційного провадження.

Пунктом четвертим ч. 3 ст. 399 КПК України визначено, що апеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З огляду на викладене, представнику потерпілого ОСОБА_8 слід відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 30 серпня 2019 року, ухваленого щодо ОСОБА_9 , а апеляційну скаргу - повернути представнику потерпілого на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України.

Керуючись ст.ст. 117, 399 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 30 серпня 2019 року, ухваленого стосовно ОСОБА_9 , - відмовити.

Апеляційну скаргу на вирок Дніпровського районного суду м. Києва від 30 серпня 2019 року стосовно ОСОБА_9 повернути представнику потерпілого ОСОБА_8 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

_______________ _______________ _______________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4