У Х В А Л А
Іменем України

19 вересня 2019 року Деснянський районий суд м.Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 0011837, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2017 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,
В С Т А Н О В И В:
В провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшла заява ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 0011837, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2017 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
В обґрунтування заявленого відводу заявник посилається на те, що суддею ОСОБА_5 ухвалено свавільне, завідомо неправосудне рішення ухвала від 14.02.2018 року про призначення справи до судового розгляду. Враховуючи, що у діях судді містяться ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 375 КК України, заявник звернувся до Державного бюро розслідувань із заявою про вчинення кримінального правопорушення щодо притягнення судді до кримінальної відповідальності. Згідно ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.05.2019 у справі № 761/20892/19 уповноважену особу Державного бюро розслідувань зобов`язано виконати вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України та невідкладно, але не пізніше 24 годин, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 375 КК України, викладені у заяві ОСОБА_4 від 20.05.2019 року. Заявник вважає, що вказана обставина зачіпає особисті інтереси судді ОСОБА_5 (головуючого), який з мотивів неприязного характеру продовжить демонструвати упереджену, необ`єктивну та протиправну поведінку (дії або бездіяльність) у цьому провадженні по відношенню до сторони захисту, а тому надає йому підстави не довіряти головуючому судді ОСОБА_5 .
В судове засідання заявник не з`явився, про розгляд заяви про відвід повідомлявся належним чином.
Захисник ОСОБА_4 ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, про розгляд заяви про відвід повідомлявся належним чином.
Суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 про розгляд відводу повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився, пояснень не надавав.
Дослідивши заяву про відвід, слідчий суддя вважає заявлений відвід таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
В провадженні судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0011837 від 05.09.2017, відносно ОСОБА_4 .
14.02.2018 року головуючим суддею ОСОБА_5 постановлено ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0011837 відносно ОСОБА_4 за ч. 2 ст.286 КК України.
Частиною 1 статті 75 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості
Відповідно до ч. 3, 4, 5 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
Згідно із практикою Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 року у справі "Білуга проти України", від 28.10.1998 року у справі "Ветштайн проти Швейцарії" тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.
Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.
Виходячи із положень ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод і практики Європейського суду з прав людини, які є частиною національного законодавства і джерелом права, що підлягають застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини", суд має завжди бути "встановленим законом".
Це формулювання засвідчує принцип верховенства права, притаманний усій системі Конвенції та її протоколів, адже правовий орган, що не є встановленим відповідно до законодавства, завжди буде позбавлений легітимності, яка вимагається у демократичному суспільстві для вирішення справ приватних осіб.
Недотримання судом зазначених положень означає в принципі порушення пункту 1 ст. 6 (справи "Цанд проти Австрії", заява № 7360/76, доповідь Комісії від 12.10.1978 року та "Россі проти Франції", заява № 11879/85, рішення комісії від 06.12.1989 року).
Про те, що термін "суд, встановлений законом", поширюється не лише на правову основу існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, звернуто також увагу Європейським судом з прав людини у справі "Сокуренко і Стригун проти України".
Суд, який розглядає справу, має бути "безстороннім" і "незалежним" за ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і засад кримінального судочинства.
З поданої ОСОБА_4 заяви про відвід судді ОСОБА_5 , а також доданих до неї матеріалів вбачається, що, дійсно, 24.05.2019 року слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 розглянуто скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Зобов`язано уповноважену особу Державного бюро розслідувань виконати вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України та невідкладно, але не пізніше 24 годин, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 375 КК України, викладені у заяві ОСОБА_4 від 20.05.2019 року, яка була отримана уповноваженою особою Державного бюро розслідувань за Вх. №К-3081 від 20.05.2019 року, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, практику Європейського Суду з прав людини, з метою уникнення чи запобігання у подальшому негативного ставлення до судді, а також з метою виключення будь-яких сумнівів сторони щодо неупередженого розгляду кримінального провадження № 0011837, слідчий суддя вважає заяву ОСОБА_4 щодо відводу судді ОСОБА_5 , такою, що підлягає задоволенню.
Відповідно до норм ч.2 ст. 82 КПК України, у разі задоволення заяви про відвід (самовідвід) судді, який здійснює судове провадження одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею.
Керуючись ст.ст. 76,82, 371, 372 КПК України, слідчий суддя -
П О С Т А Н О В И В :
Заяву ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 0011837, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2017 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України (справа № 754/12809/17, провадження №1-кп/754/97/19) - задовольнити.
Матеріали справи № 754/12809/17, провадження №1-кп/754/97/19, передати на розгляд іншому судді в порядку, визначеному ч. 3 ст. 35 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: ОСОБА_1