н/п 1-кп/640/157/19
"18" липня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі прокурора - ОСОБА_3 ,
обвинувачених- ОСОБА_4 ,
ОСОБА_5 ,
ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
захисників - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
Згідно інформації, внесеної в систему автоматичного розподілу між суддями від 02.10.2017 обвинувальний акт розподілено судді ОСОБА_1 та зареєстрований в контрольному журналі судових справ та інших матеріалів, переданих для розгляду судді 02.10.2017.
В судовому засіданні прокурор просив продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, оскільки строк дії запобіжного заходу спливає 27.07.2019 та обов'язки відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .
Обвинувачений ОСОБА_5 проти продовження тримання під вартою заперечував, його захисник ОСОБА_8 просив змінити запобіжних захід із тримання під вартою на домашній арешт.
ОСОБА_4 при продовженні дії запобіжного заходу просив суд його на особисте зобов`язання.
Заслухавши думку учасників судового засідання, суд вважає, що клопотання прокурора про продовження обвинуваченим запобіжних заходів підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення чи захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
При вирішенні клопотань про продовження строків запобіжного заходу, суд враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та які були встановлені слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу: можливість обвинуваченого ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи існування зазначених ризиків, а також оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст. 178 КПК України та відсутність нових обставин, які не були предметом розгляду суддею під час обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , даних про скасування зазначених ризиків, продовження судового розгляду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для зміни чи скасуванні на теперішній час запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , а тому продовжує дію встановленого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 60 днів. Підстав для зміни об`єму покладених судом на ОСОБА_5 , обов`язків суд не вбачає.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового, сімейного стану обвинуваченого, ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, вважає можливим залишити обвинуваченому заставу, обрану раніше слідчим суддею, яка буде достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, а саме - 250 (двісті п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 480250 грн. (1921х250=480250).
Що стосується доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 суд зазначає наступне.
Вказану заставу ОСОБА_4 було внесено у зв`язку із чим його було звільнено з ДУ "Харківський слідчий ізолятор".
03.06.2019 ухвалою Київського районного суду м. Харкова строк дії обов`язків ОСОБА_4 продовжено на 60 діб, тобто до 01.08.2019.
Суд також вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України можливість ОСОБА_4 переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Існування вказаних ризиків підтверджується тяжкістю кримінального правопорушення у якому обвинувачується ОСОБА_4 , систематичним характером незаконної діяльності останнього, а також наявністю у нього можливості незаконно впливати на свідків, оскільки протягом тривалого часу вищевказані свідки перебували у стосунках підпорядкування з обвинуваченим та виконували його вказівки, як керівника.
Враховуючи існування ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою їх запобігання, а також забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, ті обставини, що останній обвинувачується у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів або ж його скасування вцілому, є неможливим, а тому продовжує для нього дію обов`язків покладених ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 13.05.2017 у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Підстав для зміни об`єму обов`язків, що були раніше покладені на ОСОБА_4 суд не вбачає.
Рішенням Конституційного Суду України від 13.06.2019 р. по справі №3-208/2018, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини другої статті 392 Кримінального процесуального кодексу України щодо унеможливлення окремого апеляційного оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора про продовження дії запобіжних заходів відносно обвинувачених - задовольнити .
Обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 303, ч. 2 ст. 302, ч. 3 ст. 186, ч. 2 ст. 189, ч. 3 ст. 27, ч. 1 ст. 353 КК України, залишити без змін запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор", продовживши строк цього запобіжного заходу на 60 днів до 15 вересня 2019 року включно.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
На ухвалу про продовження терміну тримання під вартою може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м.Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.
Суддя -