Справа № 182/5907/19
Провадження № 1-кс/0182/2953/2019
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.09.2019 м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл..

ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Нікополі клопотання слідчого СВ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській обл. ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.08.2019 № 0002214 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, який зареєстрований у АДРЕСА_1 , мешкає у АДРЕСА_2 , не працює, перебуває на обліку у центрі зайнятості, з середньо-технічною освітою, не одружений, раніше не судимий, -

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в :

29.08.2019 до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл. надійшло клопотання слідчого СВ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській обл. ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.08.2019 № 0002214 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 у невстановлений слідством час, місці та за невстановлених слідством обставин з метою подальшого збуту незаконно, умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки, та бажаючи їх настання, придбав у великих розмірах психотропну речовину метамфетамін, яку зберігав при собі з метою збуту на території м. Нікополя Дніпропетровської обл.

27.08.2019 приблизно о 18:00 год. ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на збут психотропної речовини - метамфетамін, маючи при собі барсетку, в якій знаходилось одинадцять сліп-пакетів з розфасованою за вагою психотропною речовиною - метамфетамін, прийшов в район будинку № 55-А по вул. Пилипа Орлика в м. Нікополі Дніпропетровської обл., де став очікувати осіб, яким збирався збути психотропну речовину - метамфетамін.

27.08.209 о 18.00 год. навпроти будинку № 55-А по вул. Пилипа Орлика в м. Нікополі Дніпропетровської обл. ОСОБА_5 був виявлений працівниками Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області при скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 178 КУпАП. Після чого, ОСОБА_5 в період часу з 18:41 год. до 18:48 год. зі своєї барсетки добровільно дістав та надав для огляду та вилучення слідчому СВ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області 11 сліп-пакетів з кристалічною речовиною, в яких згідно висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів № 1/8.6/3294 від 29.08.2019 знаходиться: кристалічні речовини кольору, наближеного до «СВЕТЛО -ПЕПЕЛЬНЬІЙ 18.0- 16/4», масами 9,8101 г, 3,5488 г, 2,9203 г, 2,9336 г, 0,7402 г, кристалічна речовина кольору, світліше ніж «РОЗОВЬІЙ БЕЖ 4.3-10/2», масою 0,9637 г, кристалічна речовина кольору, наближеного до «СЕРОВАТО-КРЕМОВЬІЙ 4.3-6/6», масою 0,0888 г, кристалічні речовини кольору, світліше ніж «СВЕТЛО-ПЕПЕЛЬНЬІЙ 18.0-16/4», масами 0,0343 г, 0,1365 г, 0,0390 г, 0,0592 г, містять психотропну речовину, обіг якої обмежено - метамфетамін. Маса метамфетаміну складає відповідно 4,6775 г, 1,5923 г, 1,3795 г, 1,2653 г, 0,3281 г, 0,4333, 0,0406 г, 0,0192 г, 0,0572 г, 0,0211 г, 0,0282 г, загальною масою 9,8423 г, яку ОСОБА_5 незаконно придбав та зберігав при собі з метою збуту до моменту вилучення працівниками Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 2 ст. 307 КК України незаконне придбання та зберігання з метою збуту психотропних речовин у великих розмірах.
27.08.2019 о 18.48 год. ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України був затриманий.

28.08.2019 ОСОБА_5 було вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України. 30.08.2019 вручено письмове повідомлення про зміну підозри - про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Оскільки ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 6-ти до 10-ти років з конфіскацією майна, він повною мірою усвідомлює невідворотність покарання, що може спонукати його переховуватись від слідства та суду; у нього немає постійного місця роботи та постійного законного джерела заробітку, що може стати причиною вчинення нових злочинів, пов`язаних зі збутом наркотичних засобів, так як це єдине джерело його заробітку, є ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у справі, вчинити інші кримінальні правопорушення аналогічні тим, у яких підозрюється; перешкоджати кримінальному провадження іншим чином. Інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти цим ризикам, оскільки у разі застосування запобіжних заходів у вигляді особистого зобов`язання, домашнього арешту ОСОБА_5 може впливати на свідків, також може покинути своє місце проживання, вчинити інше кримінальне правопорушення, аналогічне тому, у якому підозрюється. Враховуючи всі обставини, слідчий просить обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а також для забезпечення покладених на ОСОБА_5 обов`язків, з урахуванням отримання ОСОБА_5 незаконного прибутку від злочинної діяльності визначити розмір застави 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити, оскільки вважає, що є обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а також є ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам. Проти клопотання підозрюваного та його захисника про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту заперечує, вважаючи, що такий запобіжний захід не зможе запобігти наявним ризикам.

Підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на нічний час, оскільки ніяких намірів переховуватися від слідства та суду не має, він має постійне місце проживання - АДРЕСА_2 , де мешкає разом з матір`ю та цивільною дружиною з дитиною. Будь-яких доказів того, що він може впливати на свідків немає, також не має наміру переховуватися від слідства, суду, десь ховатися. Зобов`язується з`являтися до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою. Також пояснив, що під час його незаконного затримання до нього працівниками Нікопольського ВП ГУНП були застосовані незаконні методи, а саме фізичне насильство, до нього безпідставно були застосовані кайданки. Його витягли з автомобіля, поклали на землю. Поки він лежав обличчям в землю, психотропну речовину йому підкинули.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 проти клопотання слідчого заперечував. Вказав на те, що слідчий та прокурор не назвали підстав, які б свідчили про ризики невиконання його підзахисним процесуальних обов`язків. Доказів того, що він може переховуватись від слідства немає, як і доказів можливості тиску та впливу на свідків. Звертає увагу на відсутність обґрунтованої підозри, що висунута його підзахисному, що, навпаки, буде стимулювати його з`являтися до суду, щоб довести невинуватість. Тримання під вартою, це занадто суворий вид запобіжного заходу. Сама тяжкість майбутнього покарання не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. ОСОБА_5 має постійне місце проживання. Тому, оскільки прокурором не доведено, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наявним ризикам, просить застосувати до його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши прокурора, підозрюваного, захисника, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про:

1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2)наявність підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1, 2 ч. 1 ст. 194, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 та 6 ст. 194, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

При обранні запобіжного заходу, слідчий суддя, суд, як це зазначено у ст. 178 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється;

3) вік та стан здоров`я;

4) міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію;

7) майновий стан;

8) наявність судимостей;

9) дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як вбачається з наданих копій матеріалів, 28 серпня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, а саме в незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту психотропної речовини. 30.08.2019 вручено письмове повідомлення про зміну підозри - про підозру у вчиненні кримінального правопорушення-злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Враховуючи відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» позицію Європейського суду, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється на початковому рівні у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Обґрунтованість підозри підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, протоколом огляду місця події, протоколом обшуку затриманого та огляду речей, висновком судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів. При визначені обґрунтованості підозри слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчим суддею не приймаються при застосуванні запобіжного заходу доводи захисту про недоведеність підозри, недоведеність провини підозрюваного у скоєнні вищезазначеного злочину, тобто безпідставність підозри, оскільки при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування, та остаточно вирішується судом при винесенні судового рішення.

Перевіряючи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України слідчий суддя вважає, що заявлений стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України /переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду/ об`єктивно існує, бо підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком від 6-ти до 10-ти років, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, тому без застосування жодного запобіжного заходу до нього, останній зможе залишити місце свого проживання. Що стосується наявності ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя вважає, що такий ризик не існує, оскільки у клопотанні взагалі не зазначено у чому він полягає. Ризик незаконного впливу на свідків /п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК/, також є недоведеним, оскільки не надано відомості стосовно яких саме свідків йде мова. Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення також не доведений, оскільки ОСОБА_5 раніше не судимий.

Разом з тим, слідчий суддя суд не погоджується з наявністю ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України в тій мірі, що для його запобігання необхідно застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує особу підозрюваного, його вік, наявність у нього міцних соціальних зв`язків матері, цивільної дружини, наявність постійного місця проживання, відсутності судимостей та те, що до кримінальної відповідальності він притягується вперше.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Доводи прокурора щодо необхідності застосування до ОСОБА_5 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя не вважає достатньо переконливими і такими, що у сукупності свідчать про можливість усунення встановленого судом щодо останньої ризику лише у такий спосіб, оскільки недоведені стороною обвинувачення в судовому засіданні наявності щодо підозрюваного ризиків з числа передбачених ст. 177 КПК України, викладених у клопотанні слідчого, крім переховування від органів досудового розслідування та/або суду, і на думку слідчого судді, доводи сторони обвинувачення про необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою через існування вищевказаного ризику є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Так, сам по собі факт вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, та ймовірність призначення йому суворого покарання, за відсутності конкретних фактів ухилення його від слідства та суду, переховування, перешкоджання досудовому розслідуванню у будь-який спосіб, не свідчить про недостатність запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Таким чином, оскільки наданими матеріалами клопотання, а також прокурором в судовому засіданні не доведено обставин, передбачених ч. 3 ст. 176, п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, до ОСОБА_5 , з урахуванням відомостей про особу підозрюваного можливо застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж триманням під вартою, а саме домашній арешт з покладенням на нього відповідних процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, який зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та дієвості кримінального провадження щодо нього. Хоча підозрюваний ОСОБА_5 не зареєстрований за своїм місцем фактичного проживання по АДРЕСА_2 , але встановлено, що частка зазначеного домоволодіння йому належить на праві приватної власності після смерті батька. Його мати ОСОБА_7 надала письмову згоду на проживання сина за вищевказаною адресою. Також слідчим суддею враховується, що підозрюваний заявив, що при затриманні до нього застосовувалися незаконні методи досудового розслідування, тому слідчим суддею 30.08.2019 винесено ухвалу, якою доручено Територіальному управлінню ДБР внести відомості до ЄРДР та провести досудове розслідування за вказаними фактами. Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою при таким обставинах фактично унеможливить проведення об`єктивного досудового розслідування стосовно працівників Нікопольського ВП.

Керуючись ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській обл. ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.08.2019 № 0002214 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому в період часу з 21-00 год. до 08-00 год. наступної доби залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу органу досудового розслідування, прокурора, суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, суду;

- не відлучатися із м. Нікополя, в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до Нікопольського ВП ГУНП України в Дніпропетровській обл..

Строк дії ухвали - не більше ніж два місяці, а також не більше строку досудового розслідування, тобто до 28.10.2019 і у разі необхідності може бути продовжений за клопотанням прокурора. Після закінчення строку ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Контроль за виконанням запобіжного заходу здійснює слідчий, а коли справа перебуває в провадженні суду прокурор.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1