ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/4189/19
Провадження № 1-кс/210/2455/19

"26" липня 2019 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділення Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні № 0000330 від 24.07.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий слідчого відділення Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на дві рибальські сітки наступними параметрами: вічко 40 мм, висота 2 метри, довжиною 80 метрів, жовтого кольору,ОЗК коричневого кольору, рибу, а саме : карась 620 штук.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що 24.07.2019 року до чергової частини Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, надійшло повідомлення, про те що виявлено незаконне зайняття невідомою особою, рибним добувним промислом на Красівському водосховищі поблизу с. Садове, Криворізького району, Дніпропетровської області.

24.07.2019 року відомості щодо вказаного кримінального правопорушення внесено старшим слідчим СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000330, попередня правова кваліфікація - ст. 249 ч. 1 КК України.

Проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні на підставі постанови т.в.о. начальника СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 доручено старшому слідчому СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 .

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється групою прокурорів у складі прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_5 (старший групи), прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_6

24.05.2019 року слідчим в період часу з 04:00 по 04:30 годин було проведено невідкладну слідчу дію, а саме огляд місця події, в ході якого було встановлено, що на території ділянки місцевості поблизу Красівського водосховища, неподалік с. Садове, Криворізького району Дніпропетровської області, зупинено невідомого чоловіка який здійснював вилучення риби з рибальських сіток, при якому знаходиться: дві рибальські сітки наступними параметрами: вічко 40 мм, висота 2 метри, довжиною 80 метрів, жовтого кольору; ОЗК коричневого кольору; рибу, а саме : карась 620 штук.

Вказані предмети були вилучені та доставлені до Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області для зберігання.

24.07.2019 року старшим слідчим СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції ОСОБА_3 , було винесено постанову про визнання речовими доказами:

- дві рибальські сітки наступними параметрами: вічко 40 мм, висота 2 метри, довжиною 80 метрів, жовтого кольору;

- ОЗК коричневого кольору;

- рибу, а саме : карась 620 штук.

Таким чином, в ході досудового розслідування встановлено, що вище зазначені речі є знаряддями вчинення злочину, що безумовно відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому являються речовими доказами.

В разі повернення зазначеного речового доказу його власнику без накладення арешту на нього, вказане може призвести до знищення або приховування вище вказаного речового доказу у кримінальному провадженні, з метою уникнення кримінальної відповідальності, що в свою чергу створить труднощі під час доказування обставин кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, зникнення, втрати, використання чи відчуження.

Накладення арешту на дві рибальські сітки наступними параметрами: вічко 40 мм, висота 2 метри, довжиною 80 метрів, жовтого кольору;ОЗК коричневого кольору; рибу, а саме : карась 620 штук необхідно для виконання цілей кримінального провадження, зокрема їх використання під час досудового розслідування в якості речового доказу, а саме: 1) для проведення криміналістичних експертиз; 2) попередження вчинення вище вказаними особами нових кримінальних правопорушень, знищення, продажу або приховування вказаних речових доказів, оскільки існують ризики вчинення зазначених дій, особами яким належить вказане майно, з метою уникнення останніми кримінальної відповідальності.
На підставі викладеного, враховуючи, що викладені підстави мають безумовне підтвердження для накладення арешту на вилучені речові докази.
У судовому засіданні старший слідчий слідчого відділення Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_3 присутній не був. Надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Клопотання підтримав, просив задовольнити.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Положеннями ст.ст. 2, 7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується з ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (1950 р.), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

За змістом ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що 24 липня 2019 року до ЄРДР внесено відомості, відповідно до яких 24.07.2019 року до чергової частини Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, надійшло повідомлення, про те що виявлено незаконне зайняття невідомою особою, рибним добувним промислом на Красівському водосховищі поблизу с. Садове, Криворізького району, Дніпропетровської області.
Відповідно до протоколу огляду місця події від 24 липня 2019 року на місці події виявлено та вилучено дві рибальські сітки наступними параметрами: вічко 40 мм, висота 2 метри, довжиною 80 метрів, жовтого кольору; ОЗК коричневого кольору; рибу, а саме: карась 620 штук. Внаслідок вилучення в ході огляду місця події зазначеного майна, останнє набуло статусу тимчасово вилученого майна та визнане речовими доказами у кримінальному провадженні.
Оскільки зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження.

Таким чином, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчим доведено необхідність накладення арешту на дві рибальські сітки наступними параметрами: вічко 40 мм, висота 2 метри, довжиною 80 метрів, жовтого кольору; ОЗК коричневого кольору; рибу, а саме: карась 620 штук, з метою його збереження, недопущення знищення або приховування з метою уникнення кримінальної відповідальності, а тому клопотання підлягає до задоволення.

Крім того, враховуючи швидкість псування вилученої під час огляду місця події 24.07.2019 року, риби карась у кількості 620 шт., дозволити її зберігання на території ФОП « ОСОБА_7 », за адресою: АДРЕСА_1 .
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділення Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні № 0000330 від 24.07.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на:

- дві рибальські сітки наступними параметрами: вічко 40 мм, висота 2 метри, довжиною 80 метрів, жовтого кольору;

- ОЗК коричневого кольору;

- рибу, а саме : карась 620 штук.

Визначити місцем зберігання речового доказу: двох рибальських сіток з наступними параметрами: вічко 40 мм, висота 2 метри, довжиною 80 метра, жовтого кольору; ОЗК коричневого кольору, які вилучені в ході огляду від 24.07.2019 року - камеру схову Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Каховська 36.

Визначити місцем зберігання речового доказу - риби, а саме: карась у кількості 620 шт., вилученої в ході огляду від 24.07.2019 року, для забезпечення належних умов зберігання - територію ФОП « ОСОБА_7 » за адресою: АДРЕСА_1 .

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1