У Х В А Л А
09 липня 2019 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах засудженого ОСОБА_6 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 24 травня 2019 року, якою призначене вироком Подільського районного суду міста Києва від 15 грудня 2016 року покарання ОСОБА_6 у виді штрафу в розмірі 8500 грн. замінено на 240 годин громадських робіт, -
за участю прокурора ОСОБА_7

В С Т А Н О В И Л А :
Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 24 травня 2019 року призначене вироком Подільського районного суду міста Києва від 15 грудня 2016 року покарання ОСОБА_6 у виді штрафу в розмірі 8500 грн. замінено на 240 годин громадських робіт.
Таке рішення вмотивоване тим, що ОСОБА_6 направлялись нагадування з роз`ясненням сплати штрафу та наслідками його несплати, проте засуджений штраф не сплатив та клопотання про розстрочку його сплати не подав.
Не погодившись з таким рішенням суду захисник ОСОБА_5 в інтересах засудженого ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та залишити покарання ОСОБА_6 у виді штрафу в розмірі 8500 грн.
Апелянт звертає увагу на те, що суд першої інстанції постановив ухвалу за відсутності засудженого, чим порушив його право на захист, не вислухав пояснення ОСОБА_6 з приводу не сплати ним штрафу.
Крім того, захисник ОСОБА_5 зазначає, що ОСОБА_6 з 2015 року офіційно не працює, має малолітню доньку ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та дружину ОСОБА_9 , яка з 08 жовтня 2017 року та 03 листопада 2017 року потрапила до лікарні та перебувала в реанімації у стаціонарному відділенні лікарні. За час перебування у лікарні їй було зроблено операцію, що потребувало дуже багато коштів, тому засуджений взяв багато грошей у борг, оскільки офіційно він не працює та постійного доходу не має. Сам засуджений має металеві спиці у руці, що потребує невідкладної операції, проте операцію він зробити не може у зв`язку з тим, що багато грошей було позичено та витрачено на лікування дружини
Апелянт зазначає, що засуджений не знав, що є можливість подати клопотання про розстрочку, оскільки не обізнаний в сфері права, а звернутися за кваліфікованою допомогою до юриста не мав можливості у зв`язку з хворобою дружини та великою кількістю боргів. Засуджений призначене покарання, а саме штраф в розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 8500 гривень збирався виконати, проте у зв`язку з тяжкою хворою дружини, перебування її в реанімації, операцією, довгою реабілітацією не виконав відразу.
Захисник зазначає, що заміна покарання дуже погіршує становище засудженого, оскільки громадські роботи є значно суворим видом покарання. Також, якщо засуджений буде відбувати покарання у вигляді громадських робіт, він не зможе забезпечувати свою хвору дружину та малолітню дитину.
Крім того, апелянт звертає увагу на те, що на даний час засуджений ОСОБА_6 працює та має можливість частково сплачувати штраф.
Під час апеляційного розгляду прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали кримінального провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинне бути законним, обґрунтованим, вмотивованим.
Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Відповідно до ухвали суду від 24 травня 2019 року, судом прийнято рішення про заміну ОСОБА_6 покарання, призначеного вироком Подільського районного суду міста Києва від 15 грудня 2016 року у виді штрафу в розмірі 8500 грн. на 240 годин громадських робіт з тих підстав, що ОСОБА_6 направлялись нагадування з роз`ясненням сплати штрафу та наслідками його несплати, проте засуджений штраф не сплатив та клопотання про розстрочку його сплати не подав.
Як вбачається з журналу судового засідання від 24 травня 2019 року (а.с.125-126) засуджений ОСОБА_6 в судовому засідання присутнім не був.
Захисник ОСОБА_5 в своїй апеляційній скарзі зазначає, що ОСОБА_6 був повідомлений в телефонному режимі про те, що 28 травня 2019 року відбудеться судове засідання, проте прийшовши в цей день в суді помічник судді повідомив їм, що засідання відбулося 24 травня 2019 року та надав їм копію ухвали.
В матеріалах провадження є судові повістка (а.с. 36, 42, 55, 61,73, 94, 117), які суд першої інстанції направив ОСОБА_6 , проте матеріали провадження не містять даних про те, що засуджений ОСОБА_6 отримав ці повістки та був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання.
У відповідності до приписів ст. 539 КПК України, якими регламентовано порядок вирішення судом питань, пов`язаних із виконанням вироку, у судове засідання для вирішення такого питання викликаються засуджений, його захисник, законний представник, прокурор, орган або установа виконання покарання.
За змістом положень ч. 4 ст. 539 КПК України, не перешкоджає проведенню судового розгляду неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомленні про місце та час розгляду подання, крім випадків, коли їх участь визнана судом обов`язковою або особа повідомила про поважні причини неприбуття.
Дослідивши матеріали провадження, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції подання начальника Подільського районного сектору Київського міського відділу з питань пробації ЦМУ ПВКПП Міністерства юстиції про заміну ОСОБА_6 несплаченого штрафу покаранням у виді громадських робіт було розглянуто без дотримання вимог ст. 539 КПК України, оскільки в провадженні відсутні відомості про належне повідомлення засудженого про місце та час його розгляду, а судом його участь не визнана обов`язковою, хоча в поданні ставиться питання про погіршення становища особи.
Відповідно до вимог ст. 409 КПК України, істотне порушення кримінального процесуального закону є підставою для скасування судового рішення, а п. 3 ч. 2 ст.412 КПК України зазначає, що судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо судове провадження здійснено за відсутності обвинуваченого, крім випадків, передбачених статтею 381цього Кодексу, або прокурора, крім випадків, коли його участь не є обов`язковою
Як вбачається з матеріалів провадження, засуджений ОСОБА_6 не був присутнім в судовому засіданні, чим був позбавлений права надавати пояснення та докази, заявляти клопотання, тобто було порушено його право на захист, що є істотним порушенням норм кримінального процесуального права та підставою для скасування ухвали суду з призначенням нового розгляду кримінального провадження у суді першої інстанції.
При новому розгляді в суді першої інстанції необхідно перевірити обґрунтованість доводів, викладених в поданні начальника Подільського районного сектору Київського міського відділу з питань пробації ЦМУ ПВКПП Міністерства юстиції і в апеляційній скарзі та прийняти законне і обґрунтоване рішення.
Керуючись ст.ст. 376 ч. 2, 404, 407, 418, 419 КПК України колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах засудженого ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 24 травня 2019 року, якою призначене вироком Подільського районного суду міста Києва від 15 грудня 2016 року покарання ОСОБА_6 у виді штрафу в розмірі 8500 грн. замінено на 240 годин громадських робіт,скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3