УХВАЛА

07 листопада 2019 року м. Рівне

Рівненський міський суд в особі судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , представника - адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника-адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні під час підготовчого судового засідання обвинувальний акт по кримінальному провадженні № 0007216 від 31.10.2016 відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 125 та ч. 1 ст. 162 КК України, -

ВСТАНОВИВ :

До Рівненського міського суду суду з Рівненської місцевої прокуратури надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженні № 0007216 від 31.10.2016 відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 125 та ч. 1 ст. 162 КК України.

Під час підготовчого судового засідання обвинувачений подав клопотання про закриття провадження по справі, оскільки він щиро покаявся, активно сприяв розкриттю злочинів. Крім того вказує, що збитки чи майнова шкода у кримінальному провадженні не завдана потерпілому.

У судовому засіданні обвинувачений та його захисник підтримали дане клопотання та додатково пояснили, що згідно обвинувального акту майнова шкода чи збитки потерпілому не завдані, а поданий цивільний позов потерпілого можна розглянути у порядку цивільного судочинства.

Прокурор не заперечував проти закриття провадження відносно ОСОБА_6 на підставі ст.45 КК України та звільнення останнього від кримінальної відповідальності.

Потерпілий та його адвокат просили відмовити у задоволенні вказаного клопотання, оскільки вважають, що діями обвинуваченого потерпілому завдана моральна шкода, і з цього приводу ним поданий цивільний позов про відшкодування моральної шкоди.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 45 КК України - особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Аналізуючи вказану статтю, суд приходить до переконання, що обов"язковими матеріально-правовими підставами звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв"язку з дійовим каяттям, тобто активними позитивними пост-кримінальними діяннями, є згідно ст. 45 КК: а) щире каяття; б) активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення; в) повне відшкодування завданих нею збитків або усунення заподіяння шкоди . Названий перелік підстав є вичерпним, а тому здійснення інших дій у зв"язку з питанням про звільнення у зв"язку з дійовим каяттям не вимагається.

Під щирим каяттям розуміється повне визнання особою своєї вини в пред"явленій підозрі, добровільне з"явлення із зізнанням, усвідомлення суспільної небезпеки свого діяння та щирий жаль із приводу скоєного нею кримінального правопорушення.

Активне сприяння правоохоронним органам у розкритті правопорушення може полягати у видачі зброї та засобів вчинення злочину, в повідомленні місця скоєння його та знаходження предметів злочину, у викритті та затриманні інших учасників кримінального правопорушення та в інших діях.

Особа може бути звільнена від кримінальної відповідальності у зв"язку з дійовим каяттям і в тому разі, коли вчиненим правопорушенням не було завдано якої-небудь матеріальної або моральної шкоди, але вона щиро розкаялася і активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення.

Як вбачається з обвинувального акту, кримінальне правопорушення було вчинене 18.08.2016, а обвинувальний акт направлений до суду 03.10.2019. Згідно реєстру матеріалів досудового розслідування, кримінальне провадження зупинялось слідчим 13.12.2017 у зв"язку із розшуком обвинуваченого. Таким чином, обвинувачений протягом двох років ухилявся від кримінальної відповідальності.

З поданого клопотання жодним чином не вбачається яким саме чином обвинувачений протягом трьох років з моменту скоєння даного правопорушення, активно сприяв у його розкриттю.

Повне відшкодування заподіяних збитків або усунення заподіяної шкоди означає задоволення в повному обсязі розумних претензій потерпілого. Повне відшкодування заподіяних збитків може полягати у: поверненні викраденого майна або надання потерпілому замість викраденого, знищеного чи пошкодженого рівноцінного майна; компенсації у грошовій формі вартості викраденого, знищеного чи пошкодженого майна; відновленні своєю працею або за свій рахунок властивостей пошкодженого майна; оплаті вартості лікування потерпілого; усуненні моральної шкоди у тій формі, яка задовольняє потерпілого.

Хоча згідно обвинувального акту відсутній розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушення, однак потерпілим у відповідності до вимог ст.ст. 55,56 КПК України являється фізична особа, якій правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, і він має право на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом.

Під час підготовчого судового засідання потерпілим у відповідності до вимог вказаних статей КПК подано цивільний позов про відшкодування моральної шкоди завданої діями обвинуваченого.

Хоча і звільнення від кримінальної відповідальності у зв"язку із дійовим каяттям здійснюється незалежно від згоди потерпілого, однак за наявності трьох складових передбачених у ст. 45 КК України, а тому у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 314-315 КПК України, ст. 284 КПК України, ст. 45 КК України, суд, -

УХВАЛИВ :

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв"язку з дійовим каяттям - відмовити.

Ухвала остаточна оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути поданя при подачі апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: ОСОБА_1

18.08.2016 біля 19 год 00 хв, ОСОБА_6 , діючи в групі з ОСОБА_8 (матеріали кримінального провадження віднеосно останнього виділено в окреме провадження) ,достовірно знаючи про право особи на недоторканість житла, в порушення вимог ст. 30 Конституції України, яка гарантує кожному громадянинові недоторканість житла та володіння особи та не допускає проникнення до нього не інакше як за вмотивованим рішенням суду, маючи умисел на незаконне проникнення до господарства ОСОБА_4 , з метою умисного заподіяння тілесних шукоджень, перебуваючи біля хвіртки до входу 3у господарство останнього, що розташоване за адресою АДРЕСА_1 , шляхом пошкодження замка даної хвіртки, незаконно, всупереч волі особи, яка на законних підстввах проживає у ньому, проник на територію господарства, а також до тамбуру житлового будинку розташованого за вказаною адресою, чим порушив право ОСОБА_4 на недоторканість житла та володіння особи.

В цей же день, продовжуючи свою злочинну діяльність, біля 19 год 00 хв, ОСОБА_6 , перебввюачи натериторії домоволодіння ОСОБА_4 , що розташоване за адресою АДРЕСА_1 , маючи умисел на заподіяння тілесних ушкоджень, в ході конфлікту, що виник на грунті особистих неприязних відноси н, усмино наніс дерев"яною палицею численні удари по тілу ОСОБА_4 , чим заподіяв йому тілесні ушкодження у вигляді саден на лівій внутрішній раковині, на правому передпліччі, на правому колінному суглобі, на правій гомілці, крововиливів на ліувому плечі, на правому стегні, які відносчяться до легких тіленсих ушкоджень.

Таким чином, дії ОСОБА_6 кваліфіковані за ч. 1 ст. 162 КК України - як своїми умисними діями, які виразились у порешенні недоторканості житла та за ч. 1 ст. 125 КК України - як своїми умисними діями, які виразилися у заподіянні умисного легкого тілесного ушкодження.