Справа № 308/8802/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 серпня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна,

встановив:

З клопотання вбачається, що громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який займається незаконним обігом засобів ураження, зокрема незаконно зберігає та має намір збути два бойових револьвери невстановленого взірця за ціною 200 Євро та 450 доларів СІЛА, а також пістолет-кулемет «Судаєва», за ціною 1000 доларів США. Згідно наявних даних зброю останній отримав від невстановленого військовослужбовця ЗС України, яка могла бути привезена із зони проведення ООС. Вказані засоби ураження, останній зберігає за адресою: АДРЕСА_1 .
Під час проведення огляду місця події 31.07.2019 біля вхідної хвіртки до дворогосоподарства розташованого за адресою АДРЕСА_1 , за участі ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця, АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено предмет зовні схожий на пістолет-кулемет системи «Судаєва», два магазини до нього, в одному з яких знаходились 5 (п`ять патронів) з маркуванням 38 88, окрім того ОСОБА_6 добровільно видав 20 патронів калібру 7,62x26. Також ОСОБА_6 пояснив, що вказану зброю та боєприпаси йому продав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання мотивоване наявністю сукупності розумних підозр вважати, що зазначене у клопотанні майно, яке було вилучене 31.07.2019 під час проведення огляду місця події,будуть використані як доказ злочину.
Слідчий у судовому засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав та просив таке задовольнити.

На підставі ч. 1 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України, фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч.2ст.170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Клопотання слідчого мотивоване тим, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення
Як вбачається з матеріалів клопотання, Ужгородським ВП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.07.2019 за №0000066.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
З матеріалів клопотання вбачається, що воно надійшло до канцелярії суду 29.12.2018 року. В клопотанні про накладення арешту прокурором заявлено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строк, у зв`язку з чим, слідчий суддя, відповідно до ст. 117 КПК України вважає можливим поновити строк звернення до суду з даним клопотанням.
У відповідності до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
У відповідності до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи те, що слідчим доведено те, що майно, яке було тимчасово вилучено 31.07.2019, а саме пістолет-кулемет системи «Судаєва», два магазини до нього, в одному з яких знаходились 5 (п`ять патронів) з маркуванням 38 88 та 20 патронів калібру 7,62x26, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, має важливе значення у кримінальному провадженні, арешт майна зумовлений необхідністю проведення судових експертиз та слідчих експериментів. Також слідчим, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України, доведено слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів.Відтак, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення даного клопотання.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя
ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на предмет зовні схожий на пістолет-кулемет системи «Судаєва», два магазини до нього, в одному з яких знаходились 5 (п`ять патронів) з маркуванням 38 88 та 20 патронів калібру 7,62x26, які були вилучені 31.07.2019 під час проведення огляду місця події за адресою АДРЕСА_1 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1