УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 вивчивши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.12.2016 року, у кримінальному провадженні №0000135 від 09.11.2016 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 218-1 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
В провадження Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.12.2016 року, у кримінальному провадженні №0000135 від 09.11.2016 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 218-1 КК України, а саме на безготівкові грошові кошти ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), які знаходяться на рахунку № НОМЕР_2 , відкритому в ПАТ «Банк Камбіо» (), а також скасування заборони посадовим особам ПАТ «Банк Камбіо» (), а також будь-яким іншим особам відчужувати, розпоряджатися та використовувати безготівкові грошові кошти ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), які знаходяться на рахунку № НОМЕР_2 , відкритому в ПАТ «Банк Камбіо» ().

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 прийшов до наступного висновку.

Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Так, зі змісту клопотання убачається, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.12.2016 року, у кримінальному провадженні №0000135 від 09.11.2016 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 218-1 КК України, накладено арешт, зокрема на грошові кошти ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), які знаходяться на рахунку № НОМЕР_2 , відкритому в ПАТ «Банк Камбіо» (), з забороною будь-яким іншим особам відчужувати, розпоряджатись та використовувати вказані грошові кошти.

При цьому, постановою старшого слідчого о ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_4 від 19.11.2018 року, кримінальне провадження, внесене в ЄРДР за №0000135 від 09.11.2016 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 218-1 КК України, закрито у зв`язку з встановленням відсутності події кримінального правопорушення, на підставі п.1 ч.1 ст.284 КПК України.

Отже, в даному випадку, слідчий суддя звертає увагу на висновки Великої Палати Верховного суду, які містяться в постанові від 15.05.2019 року у справі №372/2904/17-к, зокрема на те, що судом кримінальної юрисдикції повинні розглядатися скарги на законність і обґрунтованість арешту майна, розв`язання яких потребує перевірки наявності підстав і дотримання процедури, встановлених кримінальним процесуальним законом, тобто вирішення по суті питань, які безпосередньо стосуються порядку здійснення кримінального провадження.

Разом із тим, скасування арешту майна, накладеного слідчим у кримінальній справі, після закриття справи не пов`язане з оцінкою правомірності застосування органом досудового слідства такого заходу, а необхідність прийняття відповідного рішення є безспірною й безальтернативною з огляду на припинення кримінальних процесуальних правовідносин.

При цьому, вирішення зазначеного питання судом у порядку цивільного судочинства не призведе до заміщення ним функцій суду кримінальної юрисдикції і не може завдати шкоди інтересам кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя зауважує, що відповідно до вимог ч.1 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Разом з тим встановлено, що досудове розслідування закінчено, а тому слідчий суддя не має повноважень на розгляд питань, які пов?язані із скасуванням арешту майна у кримінальному провадженні.

Отже, враховуючи наведене, в даному випадку слідчий суддя кримінальної юрисдикції не є компетентним у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.12.2016 року, у кримінальному провадженні №0000135 від 09.11.2016 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 218-1 КК України.

Водночас, слідчий суддя вважає за доцільне роз`яснити представнику заявника, що з таким клопотанням про скасування арешту майна він вправі звернутись до суду в порядку цивільного судочинства.

Разом з тим, відповідно до п.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду судом кримінальної юрисдикції, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч.2 ст.304 КПК України.

Так, відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на наведене, клопотання слід повернути особі, що її подала, для звернення до суду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. ст.7, 9, 174, 304, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А :
Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.12.2016 року, у кримінальному провадженні №0000135 від 09.11.2016 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 218-1 КК України повернути особі, яка його подала.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1