Справа № 362/1919/19
Провадження № 1-кс/362/720/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2019 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі: слідчого судді - ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області клопотання старшого слідчого СВ Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,-

в с т а н о в и в :

28.03.2019 р. до Васильківського міськрайонного суду Київської області через поштове відділення надійшло клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_4 (здане на пошту 27.03.2019 р.) про накладення арешту на взуття ОСОБА_5 , а саме кросівки чорного кольору на праву та ліву ногу, 40 розміру, з сірими шнурками, які мають на підошві фігури округлої форми, різного діаметру, які хаотично розміщені по всій площі підошви

Клопотання мотивовано наступним.
В ході досудового розслідування встановлено що: 26.03.2019 до ЧЧ Васильківського ВП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від ОСОБА_6 про те, що 26.03.2019 р. о 18 годині за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 вона виявила відсутність електроінструментів та особистих речей (ЖЕО 3995).

26.03.2018 року під час проведення огляду місця події, а саме будинку АДРЕСА_1 було вилучено: один слід папілярного візерунку з рами дерев`яного вікна в кімнаті № НОМЕР_1 , який поміщено до паперового конверту білого кольору та опечатано належним чином; один слід низу підошви взуття на чотирьох відрізках СТ, який вилучений з поверхні лакового столу в кімнаті № НОМЕР_1 , поміщено до паперового конверту білого кольору та опечатано належним чином.

Під час допиту ОСОБА_6 та її сина, ОСОБА_7 стало відомо, що до крадіжки може бути причетним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресо: АДРЕСА_2 .

26.03.2019 р. ОСОБА_5 у приміщенні кімнати прийому громадян Васильківського ВП ГУНП в Київській області за адресою: м. Васильків, вул. Покровська, 1 добровільно видав своє взуття, а саме кросівки чорного кольору на праву та ліву ногу, 40 розміру, з сірими шнурками, які мають на підошві фігури округлої форми, різного діаметру, які хаотично розміщені по всій площі підошви.

З метою вилучення і збереження речових доказів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Заслухавши слідчого, який підтримав клопотання, вивчивши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що постановою слідчого Васильківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_8 взуття ОСОБА_5 , а саме кросівки чорного кольору на праву та ліву ногу, 40 розміру, з сірими шнурками, які мають на підошві фігури округлої форми, різного діаметру, які хаотично розміщені по всій площі підошві визнано речовим доказом і прилучено до кримінального провадження 40000416 від 27.03.2019 р., що міститься в спеціальному полімерному сейф-пакеті Експертна служба МВС України №4198481.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Як зазначено в ч.3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України слідчий суддя під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до пунктів 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, в иготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Відповідно до ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому ст. ст. 207, 208 КПК України.

Відповідно до п.2, ч.5 ст. 171 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подається до суду на протязі 48 годин з моменту його вилучення.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки слідчим було доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, наявно достатньо підстав вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, і воно має доказове значення у вказаному кримінальному провадженні .

При цьому, незастосування заходів забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна може призвести до його зникнення або втрати та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 131, 132, 159-166, 170, 172, 173,376 КПК України -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на взуття ОСОБА_5 , а саме кросівки чорного кольору на праву та ліву ногу, 40 розміру, з сірими шнурками, які мають на підошві фігури округлої форми, різного діаметру, які хаотично розміщені по всій площі підошви

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим та прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1