гСправа № 358/252/19 Провадження № 1-кс/358/123/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(про арешт майна)

25 лютого 2019 року м. Богуслав

Слідчий суддя Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000052 від 21.02.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, погодженого прокурором Богуславського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,

В С Т А Н О В И В:

22 лютого 2019 року слідчий у кримінальному провадженні слідчий СВ Богуславського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області, старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні №0000052 від 21.02.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України в якому просить: накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: два алюмінієві чавуни об`ємом по 15 л., металевий регістр, дві металеві дверки до пічного опалення, чавунну плиту до пічного опалення, алюмінієвий казан об`ємом 40 л. та алюмінієвий казан об`ємом 70 л., які було вилучено під час огляду місця події 21 лютого 2019 року.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні слідчого відділу Богуславського ВП Миронівського ВП ГУ Національної поліції в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке винесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000052 від 21.02.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим слідством встановлено, що 21 лютого 2019 року до Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області надійшла заява ОСОБА_5 про те, що в період часу з 20.11.2018 року по 20.02.2019 року невідома особа шляхом пошкодження навісного замка проникла в середину господарської споруди, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , звідки викрала речі домашнього вжитку чим спричинила заявнику матеріальну шкоду.

21 лютого 2019 року в порядку ч. 3 ст. 233, ст. 237 та ч. 3 ст. 214 КПК України слідчим СВ Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області старший лейтенантом поліції ОСОБА_3 , по вул. Соборна, 95 в с. Медвин Богуславського району Київської області проведено огляд місця події під час якого ОСОБА_6 добровільно видала на підставі письмової заяви в присутності понятих наступні речі: два алюмінієві чавуни об`ємом по 15 л., металевий регістр, дві металеві дверки до пічного опалення, чавунну плиту до пічного опалення, алюмінієвий казан об`ємом 40 л. та алюмінієвий казан об`ємом 70 л.

Тимчасово вилучене майно в ході проведення зазначеної слідчої дії вилучене до Богуславського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області.

Враховуючи те, що вилучені предмети, а саме: два алюмінієві чавуни об`ємом по 15 л., металевий регістр, дві металеві дверки до пічного опалення, чавунну плиту до пічного опалення, алюмінієвий казан об`ємом 40 л. та алюмінієвий казан об`ємом 70 л., мають суттєве значення для прийняття обґрунтованого рішення у кримінальному провадженні, а також для забезпечення збереження речових доказів в стані придатному для використання у кримінальному провадженні, з метою подальшого відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення потерпілому, постановою слідчого від 21.02.2019 року вони визнані речовими доказами.

Тому, з метою доведення факту причетності винних осіб та обставин вчинення ними кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з метою забезпечення схоронності доказів, що були виявлені в ході огляду, виникла нагальна необхідність в накладенні арешту на: два алюмінієві чавуни об`ємом по 15 л., металевий регістр, дві металеві дверки до пічного опалення, чавунну плиту до пічного опалення, алюмінієвий казан об`ємом 40 л. та алюмінієвий казан об`ємом 70 л., які був вилучений під час огляду місця події 21 лютого 2019 року.

В судове засідання слідчий поліції та прокурор не з`явилися.

Власник майна - ОСОБА_5 на розгляд клопотання не з`явилася.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

За відсутності клопотань від учасників, на підставі ч.1 ст.107 КПК України, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов наступного.

Внесене слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Відповідно до загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст. 132 КПК України, застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою застосування цих заходів, наявна потреба досудового розслідування в їх застосуванні, можливість виконання завдання досудового розслідування лише за умови їх застосування, ця потреба виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Пункт 3 ч. 2 статті 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, передачі, відчуження.

Якщо тимчасово вилучене майно не арештувати, то у особи, в якої воно було вилучене та якій підлягатиме поверненню, існуватиме реальна можливість на вчинення перелічених дій з вилученим майном з метою знищення речових доказів у кримінальному провадженні.

Як, вбачається з ч.ч. 1, 2 і 3 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, або може бути конфісковане у підозрюваного та інше. Завданням арешту майна є збереження речових доказів, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є, зокрема, забезпечення кримінального провадження. Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, тощо.

Як передбачено ч. 5 ст.171 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб. Під час вирішення справи по заявленому клопотанню слідчим суддею були враховані вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України.

Метою накладання арешту на майно: два алюмінієві чавуни об`ємом по 15 л., металевий регістр, дві металеві дверки до пічного опалення, чавунну плиту до пічного опалення, алюмінієвий казан об`ємом 40 л. та алюмінієвий казан об`ємом 70 л., які було вилучено під час огляду місця події 21 лютого 2019 року - є збереженням речових доказів, а саме запобігання їх приховування, знищення, перетворення, відчуження.

Підставою для арешту майна є наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Беручи до уваги те, що тимчасово вилучене майно є предметом кримінального правопорушення, є речовим доказом у кримінальному провадженні та має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, з метою забезпечення кримінального провадження шляхом збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню шляхом накладення арешту на тимчасово вилучене під час огляду місця події майно.

Разом з тим, з метою не порушення прав власника вище вказаного майна, як законного володільця, а також враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та враховуючи засади кримінального провадження щодо верховенства права та недоторканності права власності, слідчий суддя вважає за можливе передати два алюмінієві чавуни об`ємом по 15 л., металевий регістр, дві металеві дверки до пічного опалення, чавунну плиту до пічного опалення, алюмінієвий казан об`ємом 40 л. та алюмінієвий казан об`ємом 70 л., після проведення судової товарознавчої експертизи на відповідальне зберігання під розписку власнику - ОСОБА_5 , якій до вирішення питання по суті, заборонити вчиняти будь-які дії, спрямовані на приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі майна, при цьому попередивши останню про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України та про необхідність надання вказаного майна для проведення слідчих дій за першою вимогою слідчого.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 173, 309, 372, 395 КПК України ,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час здійснення огляду місця події 21 лютого 2019 року, що мав місце по АДРЕСА_1 , а саме на: два алюмінієві чавуни об`ємом по 15 л., металевий регістр, дві металеві дверки до пічного опалення, чавунну плиту до пічного опалення, алюмінієвий казан об`ємом 40 л. та алюмінієвий казан об`ємом 70 л.

Зазначене в ухвалі майно, а саме: два алюмінієві чавуни об`ємом по 15 л., металевий регістр, дві металеві дверки до пічного опалення, чавунну плиту до пічного опалення, алюмінієвий казан об`ємом 40 л. та алюмінієвий казан об`ємом 70 л., після проведення судової товарознавчої експертизи передати на відповідальне зберігання під розписку власнику - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , заборонивши останній до вирішення питання по суті вчиняти будь-які дії, спрямовані на приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, арештованого майна.

Попередити ОСОБА_5 про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України та про необхідність збереження арештованого майна, а також про необхідність надання такого майна, для проведення слідчих дій за першою вимогою слідчого.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчого Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому поліції, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали, копію ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, у відповідності до вимог ст.174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 309, ст. 395 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1