печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3138/19-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

24.01.2019 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження - прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000020 від 04.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України.
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Прокурор ОСОБА_3 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.
З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні 6 СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування № 0000020, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.01.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205КК України.
Підставою для внесення відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР стали узагальнені матеріали Державної служби фінансового моніторингу України вих. № 0847/2018 ДСК від 20.11.2018.
Відповідно до узагальнених матеріалів вих. 0847/2018 ДСК від 20.11.2018, які надійшли з Державної служби фінансового моніторингу України, встановлено, що невстановлені особи використовуючи ТОВ «Опт-трейдінг Україна» (), ТОВ «Нунки» (), а також фізичних осіб ОСОБА_4 (РНОКППФО НОМЕР_1 ), ОСОБА_5 (РНОКППФО НОМЕР_2 ), ОСОБА_6 (РНОКППФО НОМЕР_3 ), ОСОБА_7 (РНОКППФО НОМЕР_4 ) та ОСОБА_8 (РНОКППФО НОМЕР_5 )., в період з 03.01.2018 по 14.11.2018 при проведенні фінансово-господарської діяльності занизили сплату податків, тобто умисно ухилилися від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому порядку, що призвело до фактичного не надходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах.
Відповідно до інформації отриманої із Державної служби фінансового моніторингу України ТОВ «НУНКИ» (код 42599203) зареєстроване 06.11.2018 має статутний фон у розмірі 500 000 грн та одноосібний посадово-засновницький склад: ОСОБА_9 . Інформація про задекларовані валові доходи та сплачені податки відсутня.
Так, відповідно до висновків узагальнених матеріалів, встановлено що ТОВ «НУНКИ» налагоджено схему «конвертації» з безготівкових коштів у готівку, яка спрямована на приховування джерел походження коштів та легалізації доходів одержаних злочинним шляхом.
Під час досудового розслідування встановлено, що єдиним засновником (учасником) юридичної особи ТОВ «НУНКИ» (код 42599203) є ОСОБА_9 , розмір внеску до статутного фонду 500 000 грн. На даний час ТОВ «НУНКИ» (код 42599203) перебуває на обліку у Миколаївської міської ради.
Враховуючи, що використовуючи ТОВ «НУНКИ» (код 42599203) умисно ухиляється від сплати податків, орган досудового розслідування має достатні підстави вважати, що статутний капітал ТОВ «НУНКИ» (код 42599203) сформований за рахунок коштів, набутих протиправним шляхом.
Під час досудового розслідування кримінального провадження частки статутного капіталу ТОВ «НУНКИ» (код 42599203) визнано речовим доказом.
Прокурор вказує, що з метою забезпечення збереження речових доказів, виникли підстави для застосування арешту вищевказаного майна корпоративних прав, які мають доказове значення для досудового розслідування кримінального провадження №0000020.
Відповідно до ч.5ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до вимог до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому
пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання про задоволення клопотання прокурора про накладення арешту на корпоративні права, які є речовими доказами в даному кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, що зможе одночасно забезпечити запобігання можливості його приховування, відчуження.
Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на корпоративні права товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ «НУНКИ» (код 42599203)засновником якого являється ОСОБА_9 , іпн. НОМЕР_6 , зареєстрований: АДРЕСА_1 , розмір внеску до статутного фонду становить 500 000 грн;
Заборонити державним реєстраторам працівникам відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Миколаївської міської ради та іншим державним реєстраторам, посадовим особам Міністерства Юстиції України, нотаріусам в порядку виконання ухвали вчиняти будь-які дії, пов`язані з перереєстрацією та внесенням змін до установчих документів ТОВ «НУНКИ» (код 42599203).
Зобов`язати державних реєстраторів та працівників відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Миколаївської міської ради (код 26565573), посадових осіб Міністерства Юстиції України, нотаріусів, в порядку виконання ухвали внести запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про заборону вчинення будь-яких дій, пов`язаних з перереєстрацією та внесенням змін до установчих документів ТОВ «НУНКИ» (код 42599203).

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на прокурора у кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1