пр. № 1-кс/759/1384/19
ун. № 759/4109/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 березня 2019 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання захисника про зміну запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний час доби, відносно підозрюваного ОСОБА_4 1976 р.н., --
В С Т А Н О В И В:
04 березня 2019 року на адресу суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_4 з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт в нічний час.

Клопотання мотивоване тим, що Відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 600, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 345 Кримінального кодексу України.

05 грудня 2018 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187, ч. 2 ст. 345 КК України.

06 грудня 2018 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши клопотання слідчого слідчого управління поліції ГУНП в Київській області ОСОБА_8 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ухвалив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб до 01.02.2019 року.

11 січня 2019 року Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_4 було змінено запобіжний захід з тримання під варьою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Перебуваючи під домашнім арештом ОСОБА_7 17.01.2019 року було госпіталізовано до НВКЦ "Головний військовий клінічний госпіталь" у зв`язку з погіршенням його самопочуття з діагнозом гіпертоничний криз.

Після проведення стаціонарного лікування та обстеження ОСОБА_9 15.02.2019 року було виписано та надані медичні рекомендації для подальшого амбулаторного лікування.

Згідно виписного епікризу ОСОБА_10 потребує подальшого лікування та в амбулаторних умовах, останній повинен постійно відвідувати медичний заклад, що є неможливим при існуючому запобіжному заході у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В той же час з моменту вручення підозри та застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу, в органу досудового розслідування немає жодного факту, що підозрюваний порушував покладені на нього процесуальні обов`язки або якимось чином намагався впливати на хід досудового розслідування чи йому перешкоджати.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини з плином часу ризики, які були зазначені при обранні або продовженні запобіжного заходу суттєво зменшуються.

В ОСОБА_7 після пред`явлення йому підозри було багато можливостей втікти, але він не скористався цією молжливістю, що свідчить про відсутність наміру переховування від слідства та суду. Окрім того, ОСОБА_10 має міцні соціальні зв`язки, має на утриманні малолітніх дітей, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності та у слідства та суду не має будь-яких доказів про спроби переховування від слідства в минулому.

Ризик впливу на свідків в даному кримінальному провадженні, на який посилався орган досудового розслідування при обранні запобіжного заходу також жодним чином не обґрунтовано, оскільки свідки в даному кримінальному провадженні жодним чином не свідчать щодо підозрюваного ОСОБА_7 , свідки, які допитані в даному кримінальному провадженні, та покази яких додані до клопотання, є працівниками правоохоронних органів, та їх свідчення не мають підтвердження участі ОСОБА_7 в інкримінованих подіях. В матеріалах, доданих до клопотання, протоколи допиту потерпілих не містять будь-яких даних, за якими ці потерпілі були ідентифіковані, що викликає сумнів про існування даних потерпілих. Також, за період слідства, а це більше трьох місяців, ОСОБА_10 жодного разу не робив спроби вплинути на свідків або інших підозрюваних.

Захисники в судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Підозрюваний підтримав клопотання захисника та просив його задовольнити.

Прокурор заперечувала щодо задоволення клопотання, послалася на те, що до ОСОБА_4 не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, у зв`язку з тим, що він не буде дієвим і не зможе стримати останнього від вчинення нових злочинів та переховування від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, а також знищити спотворити будь-яку з речей, що має істотне значення у кримінальному провадженні.

Також зазначила, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, під час затримання у нього було вилучено форменний одяг військового зразку.

Надані стороною захисту характеристики на думку прокурора не можуть бути взяті до уваги, оскільки видані саме тими організаціями, які є підконтрольними підозрюваним.

Вислухавши доводи захисників, думку підозрюваного та доводи прокурора, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно ч. 5 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Частиною 1 статті 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації учасниками їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. В тому числі, у ході судового засідання прокурор зобов`язаний доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, тобто у будь-якому разі суд зобов`язаний з`ясувати наявність та характер ризиків, які обґрунтовують доцільність та правомірність подальшого обмеження прав людини у кримінальному провадженні, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш м`який.

Між тим, слід звернути увагу, що запобіжний захід не є мірою покарання, а спрямований на забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків; запобігання спробам будь-якого перешкоджання здійсненню кримінального провадження; забезпечення можливості виконання процесуальних рішень. При цьому одного лише посилання на можливість протидії підозрюваним досудовому розслідуванню є недостатнім, воно повинно підтверджуватись відповідними матеріалами, які містять незаперечні фактичні дані про таке. А спроби таким чином компенсувати недоліки та неповноту досудового розслідування шляхом жорсткості запобіжного заходу не можуть бути виправдані жодною метою.

Згідно з ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, слідчим управлінням ГУ Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000600 від 21.08.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 345 КК України.

В межах даного кримінального провадження 05 грудня 2018 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 345 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у даному клопотанні сторонами ставиться під сумнів, однак не оспорюється, у зв`язку із чим, слідчим суддею сумніву не піддається.

Так, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_11 має постійне та зареєстроване місце проживання, характеризується позитивно громадськими та благодійними організаціями, спортивними клубами, має на утриманні трьох дітей, двоє з яких неповнолітніх, є фізичною особою-підприємцем, є учасником бойових дій, має захворювання, які потребують спостереження лікарів та дотримання спеціального режиму, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.

Оцінюючи наявність ризиків неправомірної процесуальної поведінки ОСОБА_4 слід зазначити, що ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, не конкретизований, у зв`язку із чим вважаю, що відсутні підстави для беззаперечного твердження про можливість настання цього ризику на час вирішення питання про зміну запобіжного заходу.

Крім цього, враховуючи що ОСОБА_4 раніше не судимий, вперше підозрюється у вчиненні злочину, не має кримінального минулого, а відтак відсутні будь-які підстави вважати, що він може вчинити новий злочин або продовжити злочинну діяльність.

Також в судовому засіданні встановлено, що слідчих дій, які здійснюються безпосередньо за участю підозрюваного, на час розгляду даного клопотання не проведено, хоча з моменту обрання запобіжного заходу минуло багато часу.

Такий запобіжний захід на думку слідчого судді буде достатнім та обґрунтованим для запобігання ризиків, які можуть існувати на час зміни запобіжного заходу.

Враховуючи характеризуючі дані про особу підозрюваного, є малоймовірним настання ризику переховування його від органів досудового розслідування та суду,

Керуючись ст.ст. 177, 178, 184, 193, 194, 201, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний час доби, відносно підозрюваного ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Змінити застосований до ОСОБА_4 1976 р.н. запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний час з 21:00 год. до 06:00 год. строком до 04 травня 2019 року включно в межах строку досудового розслідування, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) заборонити відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду (окрім випадків надання йому невідкладної медичної допомоги) у нічний час з 21:00 год. до 06:00 год.

2) прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у визначений ними час.

3) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними чи обвинуваченими, потерпілими та свідками в даному кримінальному провадженні;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України працівники національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень, з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

У разі невиконання обов`язків до підозрюваної можуть бути застосовано більш суворіший запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення.

Виконання ухвали покласти на працівників органів Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора.

Строк дії ухвали визначити до 04 травня 2019 року включно.

Ухвала в силу ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1