Справа № 369/368/19
Провадження №1-кс/369/167/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.03.2019 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_5 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000372від 05.06.2018 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК У країни,-

В С Т А Н О В И В:

10.01.2019 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтоване наступним. Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.09.2017, близько 02 год. 00 хв. (більш точного часу не встановлено) ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу будинку № 17 по вулиці Гетьманська, у с. Софіївська Борщагівка, Києво-Святошинського району, Київської області, тобто знаходячись у громадському місці, грубо порушуючи громадський порядок, із мотивів явної неповаги до суспільства, що виразилося в зневажливому ставленні до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок громадян та дотримання правил поведінки в побуті, маючи на меті показати свою винятковість та розгнузданість самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи та людської гідності, діючи з особливою зухвалістю, безпричинно, діставши з-під одягу предмет, спеціально пристосований для спричинення тілесних ушкоджень, а саме пістолет, умисно здійснив із нього один постріл в напрямку потерпілого ОСОБА_7 , в результаті чого останній отримав тілесні ушкодження у вигляді сліпого непроникаючого вогнепального поранення грудної клітини зліва із забоєм лівої легені, яке згідно висновку судово-медичної експертизи №41/Д від 27.03.2018 відноситься до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я та в подальшому безпричинно наніс потерплій ОСОБА_8 один удар головою в область носа останньої, в результаті чого ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження, а саме: садна голови та обличчя, вкі згідно висновку судово-медичної експертизи № 40/Д від 23.04.2018 відноситься до легких тілесних ушкоджень.
Вжитими під час досудового розслідування заходами встановити місце знаходження ОСОБА_5 не представилось можливим, місце знаходження його не відоме, і той факт, що ОСОБА_5 відразу втік з місця вчинення злочину свідчить про те, що він переховується від органу досудового розслідування, чим перешкоджає слідству з метою уникнення в подальшому кримінальної відповідальності.
Повідомлення про підозру про вчинення ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, датоване 29.12.2018 року.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10.01.2019 року надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Києва, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
26.02.2019 року підозрюваний особисто звернувся до слідчого судді з приводу розгляду клопотання, зазначивши, що ніколи не переховувався від слідства чи суду, а про перебування у розшуку дізнався випадково. Посилається на те, що про підозру його не повідомляли.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання.
Підозрюваний та її захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, вважаючи його безпідставним і необґрунтованим.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вченні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
В клопотанні не наведено достатніх підстав вважати, що перебуваючи на волі, особа може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Подане клопотання є формальним без зазначення будь-яких доводів і без посилання на докази, які б свідчили про наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти таким ризикам.
В клопотанні зазначається, що місце проживання та знаходження підозрюваного не відоме, проте, як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_5 зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 , за вказаною адресою проживає постійно.

Стаття 183 КПК України покладає саме на прокурора обов`язок доводити, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Проте, на порушення процесуальних норм в клопотанні вказане не доведено. Доводи прокурора зводяться виключно до припущень, що не може слугувати підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Беручи до уваги вищевикладене, відсутні підстави обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурор не довів наявності таких підстав.
Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. В силу положень ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як і будь-який інший запобіжний захід (ч. 1 ст. 176 КПК України), може обиратися виключно до особи, яка має процесуальний статус підозрюваного чи обвинуваченого.
Підозрюваним, відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України є особа, є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Встановлено, що у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України, ОСОБА_5 не повідомлено про підозру. В матеріалах клопотання відсутні докази направлення повідомлення про підозру ОСОБА_5 , також не надано доказів того, що складене повідомлення про підозру не було вручене внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.
Враховуючи наведене, ОСОБА_5 не набув статусу підозрюваного, не наведено достатніх підстав вважати, що він може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому відсутні підстави для обрання щодо неї запобіжного заходу.
Керуючись вимогами статей 40, 42, 131, 132, 176 - 178, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_5 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000372від 05.06.2018 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК У країни - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1