Справа № 296/1590/19
УХВАЛА
Іменем України

19 лютого 2019 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на майно вилучене під час огляду ділянки місцевості, що розташована за адресою м. Житомир, вул. Мазепи, 98, на відстані 4-х метрів віл під`їзду №4 вказаного будинку, а саме на згорток з фольги з порошкоподібною речовиною світло-рожевого кольору.

Обґрунтовуючи клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що у провадженні слідчого управління ГУНП в Житомирські області перебуває кримінальне провадження №0003300 від 13.08.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309, ч.1 ст. 307, ч.2 ст.307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянка ОСОБА_5 та громадянка ОСОБА_5 збувають психотропну речовину «амфетамін» на території м. Житомира. До вчинення вказаного кримінального провадження має безпосередню причетність ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході проведення досудового розслідування старшим слідчим СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 13.02.2019 проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості, що розташована за адресою: м. Житомир, вул. Мазепи, 98, на відстані 4-х метрів від під`їзду №4 вказаного будинку. Під час огляду вказаної ділянки місцевості, присутній при огляді гр. ОСОБА_8 , дістав з лівої зовнішньої кишені куртки згорток з фольги з порошкоподібною речовиною світлорожевого кольору. Як пояснив останній, вказана речовина є наркотичним засобом.

Указаний фольговий згорток з порошкоподібною речовиною упаковано згідно з правилами пакування речових доказів та вилучено до СУ ГУНП в Житомирській області.

Розслідуванням вчиненого кримінального правопорушення, встановлено, що вказані речі є речовими доказами злочину, а саме предметом вчинення злочину, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладені арешту на вилучене майно.

Слідчий подала заяву про розгляд клопотання у її відсутності, вимоги підтримала, просила задовольнити.

Відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності-також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Постановою слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 13.02.2019 вказане майно визнано речовим доказом (а.с.15-17).

Враховуючи викладене, обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, беручи до уваги, що майно є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання та накласти арешт на майно.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події, а саме на згорток з фольги з порошкоподібною речовиною світло-рожевого кольору.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1