справа №619/4631/18
провадження №1-кс/619/1833/18
Ухвала
Іменем України
16 листопада 2018 року м. Дергачі
Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,
встановив:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.11.2018 до Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що 12.11.2018 приблизно о 17год. 30хв. невстановлена особа, шляхом вільного доступу, перебуваючи у смт Солоницівка Дергачівського району Харківської області, вчинила крадіжку її мобільного телефону марки «Doogee» моделі «Х9 mini», у корпусі білого кольору.
До суду надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , про арешт тимчасово вилученого майна, яке було вилучене в ході огляду місця події, що був проведений 14.11.2018, а саме: одну сім-карту мобільного оператора «Водафон» та одну сім-картку мобільного оператора «Київстар». В обґрунтування клопотання зазначено, що у ході досудового розслідування встановлено, що невстановлена особа, перебуваючи у квартирі АДРЕСА_2 , тобто за місцем мешкання ОСОБА_3 , шляхом вільного доступу вчинила крадіжку її мобільного телефону. Допитаний в якості свідка ОСОБА_6 пояснив, що 12.11.2018, коли він перебував у смт Солоницівка, то зустрів раніше знайомого йому мешканця смт Солоницівка - ОСОБА_7 , який був з чоловіком на ім`я ОСОБА_8 . Оскільки ОСОБА_9 знаходився у стані алкогольного сп`яніння, то він разом з ОСОБА_8 довели його додому, тобто за адресою: АДРЕСА_3 , більш точної адреси він не знає. Як далі пояснив ОСОБА_10 , то коли вони вийшли з квартири ОСОБА_11 , то ОСОБА_8 дістав з кишені мобільний телефон в корпусі білого кольору, пояснив, що хоче закласти його до ломбарду. Вказавши, що вказаний телефон належить йому на праві власності. При цьому, як вказав ОСОБА_6 , коли вони знаходились неподалік від будинку ОСОБА_11 , то чоловік на ім`я ОСОБА_8 , дістав з вказаного мобільного телефону дві сім-картки мобільних операторів «Водафон» та «Київстар» і кинув їх на землю. У зв`язку з цим, необхідністю вказаних карток, які належать ОСОБА_3 , слідчим проведено слідчу (розшукову) дію у виді огляду місця події. Так, 14.11.2018 у ході огляду місця події, на відкритій ділянці місцевості, що розташована неподалік від буд. АДРЕСА_3 , слідчим виявлено та вилучено дві сім-картки мобільних операторів «Водафон» та «Київстар». Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.
Слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити, про що надала відповідну заяву, у якій просить розглядати клопотання без її участі.
Згідно до ч.1 ст.172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання про арешт тимчасово вилученого майна без повідомлення підозрюваного, інших власників майна, захисника.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ст.168 КПК України факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
14.11.2018 у ході огляду місця події, на відкритій ділянці місцевості, що розташована неподалік від буд. АДРЕСА_3 , слідчим виявлено та вилучено дві сім-картки мобільних операторів «Водафон» та «Київстар».
Відповідно до положень ст.ст.167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту вилученого майна, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене в ході огляду місця події, що був проведений 14.11.2018, а саме: одну сім-карту мобільного оператора «Водафон» та одну сім-картку мобільного оператора «Київстар».
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1