Справа № 638/6788/19
Провадження № 1-кс/638/2293/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2019 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні за № 0001802 від 08.05.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотання, в якому просить накласти арешт на виявлене та вилучене під час огляду місця події від 08.05.2019 року паспорт громадянина Грузії серії НОМЕР_1 від 22.12.2016 на ім`я ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 до вирішення справи по суті.
Вимогу клопотання обґрунтовує тим, що в провадженні СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до ЄРДР за № 0001802 від 08.05.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.4 ст.358 КК України. При проведенні досудового розслідування встановлено, що 08.05.2019 року близько 13 год. громадянин Грузї ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 пред`явив свій паспорт громадянина Грузії серії НОМЕР_1 від 22.12.2016 співробітнику ГУДМС в Харківській області, який виявив, що штампи про перетинання державного кордону України мають ознаки підробки. В ході досудового розслідування проведено огляд місця події 08.05.2019 року близько 13 год. 05 хв. в приміщенні ГУДМС в Харківській області розташованого за адресою: м.Харків, вул.Римарська, 24 в присутності понятих громадянин представився як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 видав свій паспорт громадянина Грузії серії НОМЕР_1 від 22.12.2016 в якому знаходились штампи про перетинання державного кордону України в пункті пропуску «Бориспіль» з ознаками підробки, який в подальшому вилучено.
Вважає, що незастосування цього заходу може негативно сплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення усього коло осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначеного предмету можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на його знищення, що значно утруднить або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, призначення та проведення необхідних судових експертиз, зумовить труднощі чи неможливість виконання рішень суду в частині забезпечення цивільного позову чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути відчужене чи пошкоджене шляхом знищення, розібрання або реконструювання.
В судове засідання слідчий не з`явився, у матеріалах доданих до клопотання міститься заява слідчого, в якій він просить розглядати клопотання без його участі. Клопотання підтримує, просить задовольнити.
Дослідивши клопотання і додатки до нього, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Згідно з ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.2 ст.70 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, у зв`язку з вищевикладеним слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту даного майна, оскільки слідчим доведено, що у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики знищення цього майна.
Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення клопотання про накладення арешту на вилучене майно.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні за № 0001802 від 08.05.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, про накладення арешту на майно - задовольнити.
Накласти арешт на виявлене та під час огляду місця події від 08.05.2019 року паспорт громадянина Грузії серії НОМЕР_1 від 22.12.2016 на ім`я ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 до вирішення справи по суті.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя