Справа № 640/3768/19
н/п 1-кс/640/2678/19
"20" лютого 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється військовою прокуратурою Харківського гарнізону.
Досудовим розслідуванням вказаного кримінального провадження встановлено, що громадяни України вчиняють несанкціоноване втручання в роботу баз даних банківської системи України та Державної фіскальної служби України, здійснюючи незаконне збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації, у тому числі військовослужбовців ЗСУ.
Згідно матеріалів виконаного доручення, які надійшли на адресу військової прокуратури Харківського гарнізону з ВПК в Луганській області Донецького управління кіберполіції Департаменту кіберполіції Національної поліції України, ними був виявлений Telegram бот «@cesspoolNum_bot», який містить інформацію, що захищена ЗУ «Про захист персональних даних» та за поширення даних відомостей передбачена кримінальна відповідальність. Незаконний збір, зберігання, використання або поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди або поширення цієї інформації у публічному виступі, творі, що публічно демонструється, або в засобах масової інформації.
Предметом злочину є конфіденційна інформація про особу. А саме: відомості про приватне життя особи, що складають його особисту або сімейну таємницю (зокрема, інформація про освіту, сімейний стан, релігійність, стан здоров`я, дата і місце народження, майновий стан та інші персональні дані про особу).
Також встановлено, що вищевказаний Telegram бот, робить поширення особистих даних військовослужбовців в тому числі Збройних Сил України (далі ЗСУ) 53 ОМБр, в / ч НОМЕР_8 , пп НОМЕР_9 , тим самим даючи можливість НВФ «ЛНР», «ДНР», збирати розвідувальну інформацію про військовослужбовців ЗСУ 53 ОМБр, в / ч НОМЕР_8 , пп НОМЕР_9 , і в подальшому використовувати дану інформацію в злочинних цілях.
Далі в ході проведення розвідувальних бесід з власником бота, було встановлено, що у нього є 3-е інших людей, які займаються підтримкою бота: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_3 . Раніше працювала АТ КБ «ПриватБанк». Користується та є власником банківської картки « НОМЕР_11 », на яку здійснювався вивід грошових коштів з біткоін гаманця, на який зараховується грошові кошти за діяльність даного боту. Працює спільно з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , в АТ «Перший Український Міжнародний Банк» (ПУМБ Банк).
ОСОБА_8 є в данному злочинному угрупуванні адміністратором даного боту, та в його обов`язки входить продаж доступів до даного боту, спілкування з клієнтами, продаж реклами та іншого. Навчається на 4-тому курсі в Національному Транспортному Університеті, зареєстрований в гуртожитку № НОМЕР_10 вищезазначеного університету за адресою: АДРЕСА_2 . Мешкає за адресою: АДРЕСА_4 . На даний час працює в управлінні підтримки сервісів Департаменту інформаційних технологій АТ «Перший Український Міжнародний Банк» (ПУМБ Банк). Користується ip адресою НОМЕР_12 , на якій розташований сервер з базою даних Telegram боту cesspoolNum, і яка фактично знаходиться за адресою мешкання ОСОБА_8 .
Далі під виглядом купівлі реклами у адміністратора даного Telegram бота була отримана його BTC гаманець - « ІНФОРМАЦІЯ_6 », ним виявився зазначений вище ОСОБА_8 , який згідно із загальними IMEI 1-го і 2-го телефону, є номером, з якого зареєстрований і адмініструють Telegram бот та електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_7 використовував при реєстрації свого особистого сайту - візитки «v8w1.top», а також вказав даний Email при створенні BTC гаманця, зазначене свідчить про те, що організатором нижче приведеній групи осіб є ОСОБА_8 .
Сторона обвинувачення зазначає, що злочинне угрупування у складі ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 вчиняють несанкціонований збут та розповсюдження комп`ютерної інформації з обмеженим доступом, а саме особистої інформації осіб, яка зберігаєть¬ся в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах, комп`ютерних мережах або на носіях такої інформації банків, а саме АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та АТ КБ «ПриватБанк» без згоди її власників на платній основі - шляхом купівлі - продажу.
При виконанні доручення в порядку ст. 40 КАП України були проведені оперативні заходи, направлені на встановлення платіжних реквізитів на які отримують гроші фігуранти, а саме були проведені наступні заходи: листування в месседжері Telegram з фігурантами, в ході яких були отримані платіжні реквізити, а саме банківська картка « НОМЕР_7 » та біткоін гаманці на які останні отримують гроші, а саме«1GwKtGdm73xShdrdto1vJiZbAeWC3fEbjW»; «35DMPtb5MN5DenMsYGTmywKX4BBrFinKQh»; «19sD2eU1N3yhD2SZcqAKSDYSVHKteSdiMX».
На відправлені запити, були отримані відповіді від btcbank.com.ua, в яких міститься інформація про: перечень інших біткоін гаманців; номери телефонів які вказувались при реєстрації; email адреси; банківські картки на які здійснюється вивід грошових коштів.
Сторона обвинувачення зазначає, що вищевказані банківські рахунки на яких знаходяться грошові кошти, що були перелічені на банківські карти АТ КБ «ПриватБанк» є предметом вчинення кримінального правопорушення, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі коло осіб, які є свідками в даному кримінальному провадженні.
Сторона обвинувачення вказує, що з метою проведення судових експертиз, недопущення зникнення, втрати, пошкодження, приховування чи перетворення матеріальних об`єктів або настання інших наслідків, які можуть перешкодити всебічному, повному і неупередженому дослідженню обставин кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 20.02.2019 надійшла заява від старшого слідчого СВ ВСП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , в якій вона просить провести розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримує в повному обсязі.
Оскільки сторона кримінального провадження, яка звернулась з клопотанням, довела наявність достатніх підстав вважати, що майно, яке не було тимчасово вилучене, власниками може бути відчужене, з метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, дане клопотання розглядається слідчим суддею без повідомлення власників майна.
Більш того, власник або володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказі.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до абз. 1 ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Стороною обвинувачення доведено, що вказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
За вказаних слідчим у клопотанні обставин, які внесені до ЄРДР та на теперішній час здійснюється досудове розслідування, вказане майно може бути об`єктом кримінально протиправних дій, або набуте кримінально протиправним шляхом.
Тому, вказане майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1