Справа №579/1541/18 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/110/19 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - тримання під вартою
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 579/1541/18 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Кролевецького районного суду Сумської області від 13 лютого 2019 року, якою до підозрюваного

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Кримської області Приморського району с. Огородне, мешканця АДРЕСА_1 , раніше судимого

застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_8

підозрюваного ОСОБА_9 ,

ВСТАНОВИЛА:

В поданій апеляційній скарзі захисник підозрюваного ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_10 просить скасувати ухвалу слідчого судді та застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, оскільки ОСОБА_9 замок не зламував та не викрадав майна, а взяв його для користування у своєї співмешканки, яка пообіцяла забрати заяву з поліції. Крім того, вказує, що ОСОБА_9 не знав що його розшукує поліція, після відбуття покарання у 2012 році нових злочинів не вчиняв, має брата, з яким підтримує гарні стосунки та постійну роботу, а тому суд дійшов безпідставного висновку про наявність ризиків переховування від органу досудового розслідування та вчинення нових злочинів.

23.08.2018 до Кролевецького районного суду Сумської області з клопотанням, погодженим із прокурором Кролевецького відділу Шосткинської місцевої прокуратури, звернувся слідчий Кролевецького ВП ГВП ГУНП в Сумській області, яке обґрунтував тим, що ОСОБА_9 підозрюється у тому, що в період з 09.10.2016 по 10.10.2016 проник до будинку АДРЕСА_2 , звідки викрав належне ОСОБА_11 майно вартістю 1979 грн. Крім того, з 28.11.2016 по 03.12.2016 викрав з приміщення на території урочища Оверкового Кролевецького району належне потерпілому ОСОБА_12 майно загальною вартістю 1544 грн.

11.08.2017 повідомлення про підозру ОСОБА_9 за ч.2 ст. 185 КК вручене його рідному брату ОСОБА_13 , а ухвалою слідчого судді Кролевецького районного суду Сумської області від 23.08.2018 дозволено його затримання з метою приводу для розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою

12.02.2019 ОСОБА_9 затримано, а 13.02.2019 його повідомлено про нову підозру за ч.2 ст.185 і ч.3 ст.185 КК.

Ухвалою Кролевецького районного суду Сумської області від 13.02.2019 до ОСОБА_9 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 30 днів з визначенням застави в розмірі 38420 грн. Своє рішення слідчий суддя вмотивував тим, що повідомлена ОСОБА_9 підозра є обґрунтованою, існують ризики переховування від органів досудового розслідування та вчинення нових злочинів, а інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти встановленим ризикам.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, доводи підозрюваного ОСОБА_9 , який підтримав апеляційну скаргу захисника, просив скасувати ухвалу слідчого судді та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, доводи прокурора ОСОБА_8 про залишення ухвали слідчого судді без змін, а апеляційної скарги без задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вказана вище апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає з таких підстав.

Розглянувши клопотання слідчого та застосувавши до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов правильного висновку про необхідність застосування до останнього саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою, а не будь-якого іншого, більш м`якого запобіжного заходу, передбаченого у ч.1 ст.176 КПК.

При вирішенні цього питання слідчий суддя дотримався вимог ст.ст.176, 177, 178, 183 і 194 КПК, з`ясував і дослідив всі ті обставини, з якими кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у виді тримання особи під вартою, а саме наявність у органу досудового розслідування обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_9 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.185 і ч.3 ст.185 КК, існування ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК, на які вказував слідчий у своєму клопотанні, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.

Зокрема, ОСОБА_9 є раніше судимою особою та обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 6-ти років, існує реальний ризик того, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, або вчинити інші злочини, і застосування до нього більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання визначеному в клопотанні слідчого та в ухвалі слідчого судді ризиків.

Наявність обґрунтованої підозри підтверджується сукупністю наданих стороною обвинувачення доказів у відповідності до вимог п.1 ч.1 ст.178 і ч.1 ст.194 КПК, а саме протоколами допиту потерпілих та свідків, огляду місця події, а будь-які докази, які б викликали сумніви в обґрунтованості підозри, в матеріалах кримінального провадження відсутні.

При встановленні факту наявності (чи навпаки відсутності) обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_9 колегія суддів враховує усталену судову практику з цього питання Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), який у своєму рішенні у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) зазначив, що «наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи. Факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу» (рішення ЄСПЛ у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» (John Murray v. the United Kingdom).

Що стосується доводів апеляційної скарги захисника про відсутність заявлених слідчим ризиків, передбачених п.п.1 і 5 ч.1 ст.177 КПК і можливість застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, то колегія суддів вважає їх необґрунтованими і такими, що задоволенню не підлягають, оскільки вони не відповідають фактичним обставинам і суперечать наявним у матеріалах кримінального провадження доказам.

Зокрема, ризик вчинення підозрюваним інших злочинів є цілком виправданим, оскільки ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчиненні двох умисних корисливих злочинів, раніше неодноразово засуджувався за вчинення злочинів проти власності і відбував покарання у виді позбавлення волі, а наявність ризику переховування підтверджується тривалою відсутністю ОСОБА_9 за зареєстрованим місцем проживання, зміною номеру мобільного телефону та перебуванням з цих підстав у розшуку, що у свою чергу і свідчить про наявність передбачених КПК підстав для застосування запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою.

Вирішуючи питання про ув`язнення ОСОБА_9 , колегія суддів враховує також наявність об`єктивної потреби у цьому, зважуючи на всі обставини, що свідчать як «за», так і «проти» наявності справжнього публічного інтересу, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи підозрюваного.

Доводи апеляційної скарги захисника про те, що ОСОБА_9 має брата, з яким підтримує гарні відносини та постійну роботу, сталі соціальні зв`язки, в даному конкретному випадку не є тими безумовними і беззаперечними обставинами, які унеможливлюють застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою або ж знижують (зменшують) ймовірність реалізації ризиків, розглянутих вище.

Вказані обставини повинні враховуватися у сукупності зі всіма іншими обставинами, з якими КПК пов`язує можливість тримання особи під вартою, оскільки запобіжний захід повинен бути спрямованим виключно на забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, хоча і шляхом певного обмеження його особистих прав.

На підставі викладеного, ухвалу слідчого судді колегія суддів вважає законною, обґрунтованою та належним чином вмотивованою, внаслідок чого вона підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга захисника без задоволення.

Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Кролевецького районного суду Сумської області від 13 лютого 2019 року щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням застави залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 на цю ухвалу без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4 ,