Справа № 362/60/19
Провадження № 1-кс/362/70/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2019 року слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області - ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області клопотання слідчого СВ Васильківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,-

в с т а н о в и в :

08.01.2019 р. до Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся слідчий СВ Васильківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту на майно: два мобільних телефони, марки «HTC Dеsire 200» імеі: НОМЕР_1 , чорного кольору з сімкарткою мобільного оператора «Київстар» та н.а. НОМЕР_2 та марки «Samsung SGH-E 360» імеі: НОМЕР_3 чорного кольору з сімкарткою мобільного оператора «Київстар» з н.а. НОМЕР_4 , вилучених у підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною користування та розпорядження даним майном.

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000027 від 05.01.2019.

05 січня 2019 року, близько 12 години 00 хвилин, перебуваючи на території АЗС «ОККО», розташованої за адресою: Київська область, м. Васильків, вул. Робкорівська, 1-а, повторно з корисливих мотивів підійшла до ОСОБА_5 та, зловживаючи довірою останнього, представившись працівником вказаної АЗС, з метою поліпшення свого матеріального становища та отримання прибутку незаконним шляхом, діючи за прямого умислу, звернулась до ОСОБА_5 із пропозицією придбати у неї талони на пальне. ОСОБА_5 , не підозрюючи злочинних намірів ОСОБА_4 щодо невиконання усних домовленостей стосовно передачі відповідних талонів, повірив останній після чого передав грошові кошти у сумі 4800 грн. Далі, після заволодіння грошовими коштами ОСОБА_4 зникла з місця вчинення кримінального правопорушення, тим самим сприничивши ОСОБА_5 матеріальної шкоди на суму 4800 грн.

За даним фактом 05.01.2019 розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України (заволодінні чужим майном, шляхом зловживання довірою (шахрайство), вчиненому повторно), про яке було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000027.

5 січня 2019 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видала два мобільних телефони, марки «HTC Dеsire 200» імеі: НОМЕР_1 , чорного кольору з сімкарткою мобільного оператора «Київстар» н.а. НОМЕР_2 та марки «Samsung SGH-E 360» імеі: НОМЕР_3 чорного кольору з сімкарткою мобільного оператора «Київстар» з н.а. НОМЕР_4 . Обидва мобільних телефони мають пошкодження екрану у вигляді тріщин. В подальшому вищевказані два мобільних телефони та дві сім картки у останньої, в присутності двох понятих, було вилучено, упаковано до одного канцелярського поліетиленого пакету прозорого кольору та опечатано належним чином.

Згідно показів ОСОБА_4 за допомогою вищевказаних мобільних телефонів вона отримувала від чоловіка на ім`я ОСОБА_6 інформацію з приводу місця та осіб, грошовими коштами яких вона, під приводом продажу талонів на пальне, в подальшому мала б заволодіти.

В судове засідання слідчий не з`явився, подавши до суду письмову заяву про розгляд поданого ним клопотання за його відсутності, просив клопотання задовольнити.

Володілець майна ОСОБА_4 в судове засідання, про час та місце розгляду справи повідомлялась належно.

На підставі ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання розглядається за відсутності зазначених осіб, що не є перешкодо для розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом було встановлено, що 05.01.2019 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ст.190 КК України (кримінальне провадження №0000027).

Клопотання слідчого погоджене із прокурором Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_7 .

У ньому зазначено підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, вид майна, що належить арештувати, тобто клопотання оформлене відповідно до вимог ст.171 КПК України.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучені документи, які підтверджують обставини, викладені у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, ч.3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи питання про задоволення клопотання слідчого, погодженого з прокурором та накладання арешту на вказане майно, суд враховує вимоги, передбачені ч.2 ст.173 КПК України та приходить до висновку, що існують правові підстави для арешту майна, є можливість використання його як доказу у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ч.2 ст.170 КПК України, для задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на зазначене вище майно шляхом заборони розпорядження та користування вказаним майном з метою збереження речового доказу.

При цьому, з огляду на положення ч.ч.1, 3 ст.170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст.98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, і у кого і де воно знаходиться, незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить об`єктивному встановленню обставин кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні слідчого, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 167-175, 309, 369, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на два мобільних телефони, марки «HTC Dеsire 200» імеі: НОМЕР_1 , чорного кольору з сімкарткою мобільного оператора «Київстар» та н.а. НОМЕР_2 та марки «Samsung SGH-E 360» імеі: НОМЕР_3 чорного кольору з сімкарткою мобільного оператора «Київстар» з н.а. НОМЕР_4 , вилучених у підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною користування та розпорядження даним майном.

а виконується негайно, слідчим, прокурором.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Київського Апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1