Справа №359/6626/15-к
Провадження №1-о/359/1/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
6 лютого 2019 року м. Бориспіль
Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі суду присяжних:
головуючого судді ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 , присяжних: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
при секретарі ОСОБА_6 ,
за участю прокурора ОСОБА_7 , засудженого ОСОБА_8 , та його захисника адвоката ОСОБА_9 , запасних присяжних ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,
під час судового розгляду у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції з Житомирською установою виконання покарань (№8), заяви засудженого ОСОБА_8 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Київського міського суду від 08.08.2000 року, ухваленого відносно
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нижній Новгород (Російська Федерація), засудженого до довічного позбавлення волі,
розглянувши клопотання засудженого та захисника адвоката ОСОБА_9 про усунення присяжного засідателя ОСОБА_4 від подальшої участі в судовому розгляді у зв`язку з невиконанням ним обов`язків, передбачених частиною другою статті 386 КПК України, -
В провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області знаходиться вищезазначена заява засудженого ОСОБА_8 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Київського міського суду від 08.08.2000 року.
Під час розгляду даної справи у судовому засіданні захисник засудженого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 заявила усне клопотання про усунення основного присяжного ОСОБА_4 від подальшої участі в судовому розгляді даного провадження, обґрунтовуючи його тим, що останній не з`явився у судові засіданні, призначені на 12 грудня 2018 року та 31 січня 2019 року, чим допустив невиконання своїх обов`язків, передбачених ч. 2 ст. 386 КПК України. Враховуючи, що був відсутній повний склад суду присяжних, зазначені засідання не проводилися, що призводить до безпідставного затягування розгляду вищезазначеної заяви. Крім того, додала, що неважливо, у зв`язку з чим присяжний не прибув на розгляд справи, оскільки він не являється стороною кримінального провадження, а є частиною складу суду. Тому необхідності у з`ясуванні причин неявки присяжного до суду не має. Разом з тим, це є підставою для заміни основного присяжного на запасного, оскільки не являючись у судові засіданні, останній допускає порушення, покладених на нього обов`язків як на присяжного. Враховуючи вищевикладене, захисник засудженого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 просила суд замінити основного присяжного ОСОБА_4 на запасного присяжного.
Засуджений ОСОБА_8 повністю підтримав дане клопотання та просив його задовольнити, із зазначених його адвокатом підстав.
Прокурор щодо клопотання поклався на розсуд суду, зазначивши, що ініційоване стороною захисту усунення присяжного ОСОБА_4 є необґрунтованим, виходячи із норм закріплених в ст. ст. 386, 390 КПК України.
Вивчивши доводи клопотання захисника, пояснення осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, суддя дійшов такого висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 390 КПК України присяжний може бути усунутий від подальшої участі в судовому розгляді кримінального провадження у таких випадках: 1) у разі невиконання присяжним обов`язків, передбачених частиною другою статті 386 цього Кодексу; 2) за наявності обґрунтованих підстав вважати, що присяжний у результаті незаконного впливу втратив неупередженість, необхідну для вирішення питань кримінального провадження відповідно до закону.
При цьому у ч. 2 ст. 386 КПК України закріплений вичерпний перелік обов`язків присяжного, який широкому тлумаченню не підлягає. Саме порушення одного із цих обов`язків і є підставою для усунення присяжного від подальшої участі в судовому розгляді кримінального провадження.
В той же час КПК України не врегульовано наслідки неявки присяжного до суду на розгляд кримінального провадження.
Стаття 9 КПК України передбачає, що під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7цього Кодексу, зокрема і засаду законності.
Законність, як загальна засада кримінального провадження, полягає в забезпеченні єдиного порядку кримінального провадження в усіх кримінальних провадженнях, неухильному дотриманні процесуальної форми та передбаченої процедури, однаковості застосування закону і поширюється на всі стадії та інститути кримінального процесу, всіх його суб`єктів, усі дії та процесуальні рішення.
У статті 138 КПК України закріплено, що поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.
Виходячи з вищевикладеного, в ході вирішення питання щодо усунення присяжного від подальшої участі в судовому розгляді кримінального провадження, необхідно з`ясовувати обставини, у зв`язку з якими присяжний не з`явився до суду, а також встановити наявність чи відсутність поважності причин неприбуття.
Так, в ході розгляду вищезазначеного клопотання присяжний ОСОБА_4 повідомив, що він не мав змоги прибути в судове засідання, призначена на 12 грудня 2018 року, у зв`язку із невідкладною необхідністю, а саме зайнятість на роботі, про що безпосередньо та завчасно повідомив. В судове засідання призначене на 31 січня 2019 року він не з`явився, у зв`язку із сімейними обставинами, оскільки перебував у лікарні разом зі своєю дружиною, в якої було діагностовано "інсульт". Враховуючи, що дані обставини будь-яким чином від нього не залежали, він фізично був позбавлений можливості з`явитися до суду.
Враховуючи вище викладене, суд вважає, що у даному випадку, причини неявки присяжного ОСОБА_4 у судові засіданні, призначені на 12 грудня 2018 року та 31 січня 2019 року є поважними, виходячи із фактично встановлених обставин в судовому засіданні, що об`єктивно унеможливлювали його прибуття до суду.
Аналізуючи вищезазначені норми кримінально процесуального законодавства суд вважає, що неприбуття присяжного ОСОБА_4 в судові засідання за наявності на те обґрунтованих підстав через поважні причини, не може свідчити про порушення ним обов`язків, покладеного як на присяжного.
З огляду на викладене, встановлено, що присяжний ОСОБА_4 порушень, безпосередньо покладених на нього ч. 2 ст. 386 КПК України, обов`язків, не допускав, а тому підстави для усунення його від подальшої участі в судовому розгляді даного кримінального провадження відсутні.
Таким чином, суд присяжних, розглядаючи дане клопотання, в якому сторона захисту посилається на порушення присяжним ОСОБА_4 своїх обов`язків, вважає його таким, що не має під собою належного правого підґрунтя та носить формальний характер. Враховуючи викладене, суд присяжних вважає клопотання сторони захисту про усунення присяжного від подальшої участі в судовому розгляді кримінального провадження не обґрунтованим та сформованим суб`єктивними твердженнями.
Крім того, суд присяжних звертає увагу, що розгляд заяви засудженого ОСОБА_8 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Київського міського суду від 08.08.2000 року, триває значний проміжок часу, зокрема у зв`язку із неодноразовою зміною складу суду присяжних: при цьому як суддів, так і присяжних.
Тому, враховуючи дану обставину, при розгляді даного клопотання, суд присяжних з метою дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження, та зважаючи на те, що по даному кримінальному провадженню проведено низку процесуальних дій, вважає за необхідне не залучати запасного присяжного, за для уникнення розгляду кримінального провадження спочатку.
За таких обставин суд присяжних дійшов висновку, що клопотання сторони захисту про усунення присяжного ОСОБА_4 від подальшої участі в судовому розгляді даного провадження задоволенню не підлягає.
Крім того слід зазначити, що суд присяжних не бере до уваги та критично ставиться до посилання сторони захисту, з приводу того, що вищезазначене клопотання підлягало розгляду в судовому засіданні 31 січня 2019 року, з огляду на те, що присяжний ОСОБА_4 був відсутній в даному засіданні, що свідчить про неповний склад суду присяжних. Це в свою чергу унеможливлювало розгляд будь-яких клопотань, виходячи із положень, закріплених в ст. 391 КПК України.
Керуючись ст.ст. 35, 386, 390, 376, 466, п. 8 Перехідних положень КПК України, суд присяжних
п о с т а н о в и в :
Клопотання засудженого ОСОБА_8 та захисника адвоката ОСОБА_9 про усунення присяжного засідателя ОСОБА_4 від подальшої участі в судовому розгляді у зв`язку з невиконанням ним обов`язків, передбачених частиною другою статті 386 КПК України, - залишити без задоволення.
Ухвала суду присяжних окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду оголошено 08.02.2019 року.
Головуючий: ОСОБА_1
Суддя: ОСОБА_2
Присяжні: ОСОБА_3
(без права голосу при прийнятті рішення) ОСОБА_4
ОСОБА_5