печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3193/19-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання слідчого першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000199 від 12.10.2017 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

24.01.2019 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором військової прокуратури Київського гарнізону майором юстиції ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000199 від 12.10.2017 про арешт майна підозрюваного ОСОБА_5 , а саме: земельну ділянку площею 0,058 га з кадастровим номером :02:0001:0434, що розташовується за адресою: АДРЕСА_1 , та земельну ділянку площею 1,2633 га з кадастровим номером :05:018:0084, що розташовується за адресою: Київська обл., Макарівський район, сільська рада Гружчанська.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

25 січня 2019 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, слідчий подав клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчим у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вважає, що Військовою прокуратурою Київського гарнізону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000199 від 12.10.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у квітні 2014 року ОСОБА_6 , в порушення вимог ст. ст. 17, 65 Конституції України та ст. 25 Закону України «Про боротьбу з тероризмом», вирішив сприяти діяльності терористичним організаціям «ДНР» та «ЛНР» шляхом постачання до Російської Федерації (далі РФ) приладів і обладнання з метою подальшого виготовлення продукції (зброї) в оборонно-промисловій сфері на території РФ та використання її проти українських військових формувань та державних силових структур під час проведення антитерористичної операції на Сході України.

З 2014 року ОСОБА_6 до РФ направлено приладів і обладнання на суму близько 200 тис. доларів США.

У 2017-2018 роках ОСОБА_6 продовжив злочинну діяльність, зокрема, 10.11.2017, 22.12.2017, 12.01.2018, 19.01.2018 о 14 год. 24 хв. відправляв поїздом № 341/342 сполученням «Кишинів-Москва» з Центрального залізничного вокзалу «Київ-Пасажирський» розташованого за адресою: м. Київ, вул. Вокзальна, 1, прилади і обладнання до РФ.

Продовжуючи свою злочинну діяльність, 02.02.2018 приблизно о 12 год. 31 хв., ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Льва Толстого, 63, з корисливих мотивів, з метою сприяння діяльності терористичним організаціям «ДНР» та «ЛНР», шляхом постачання до РФ приладів і обладнання, передав ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які не були обізнані про злочинний умисел ОСОБА_6 , дорожню сумку та поліетиленовий пакет, у яких знаходилися пристрій програмно-часового програмування УВПМ1-107 у кількості 5 од., контактні роз`єми 2РМД24КПН10Ш5В1 у кількості 100 од., 2РМД24КПЭ10Г5В1 у кількості 176 од., 2РМДТ18КПН4Г5В1В у кількості 1 од., 2РМД24КТН10Ш581 у кількості 216 од., радіокомпоненти (мікросхеми) 249КП5Р у кількості 50 од., 597СА3А у кількості 10 од., 1564ТМ2 у кількості 20 од., 1564ТМ8 у кількості 70 од., 559КП1 у кількості 20 од., 1107ПВ2 у кількості 20 од., 521САЗ у кількості 10 од., перетворювач манометричний ПМИ-2 у кількості 50 од., які цього ж дня о 14 год. 24 хв. потягом № 341/342 сполученням «Кишинів-Москва» виїхали до РФ.

02.02.2018 о 19 год. 38 хв. співробітниками правоохоронних органів під час проведення огляду у вагоні (пасажирському) № 9 поїзду № 341/342 на колії залізничної станції «Хутір-Михайлівський», що розташована у м. Дружба Ямпільського району Сумської області, виявлено та вилучено вищевказані радіодеталі, які ОСОБА_6 , намагався вивезти з України до РФ з порушенням встановленого порядку здійснення міжнародних передач товарів, що підлягають державному експортному контролю.

Згідно інформації Державної служби експортного контролю України № 1081/30-18 від 26.03.2018 виріб «пристрій програмно-часового програмування УВПМ1-107» використовується у військовій сфері, встановлюється на військові літаки типу ІЛ-76МД і відповідає найменуванню та опису товарів, зазначених у позиції ML10.a Додатку до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.11.2003 № 1807.

Міжнародні передачі вказаного виробу здійснюються за наявності відповідного дозволу (висновку) Держекспортконтролю.

Громадяни України ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , а також ТОВ «Фірма «Інтер-Ресурс», директором якої є останній, не зареєстровані в Держекспортконтролі як суб`єкти здійснення міжнародних передач товарів.

В свою чергу, ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він 01.06.2018 приблизно о 12 год. 00 хв. у невстановленому досудовим розслідуванням місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою сприяння діяльності терористичним організаціям «ДНР» та «ЛНР», шляхом постачання до РФ приладів і обладнання для подальшого виготовлення продукції (зброї) в оборонно-промисловій сфері на території РФ, забезпечення нею терористичних організацій так званих «ДНР», «ЛНР» та використання проти українських військових формувань і державних силових структур під час проведення антитерористичної операції на Сході України, передав ОСОБА_9 , який не був обізнаний про злочинні наміри ОСОБА_5 , коробку з радіодеталями, зокрема, діодом 2Д922АР у кількості 408 шт., що згідно інформації Державної служби експортного контролю України № 2830/30-18 від 06.08.2018 використовується у військовій сфері та міжнародні передачі якого здійснюються за дозволом Держекспортконтролю, яку ОСОБА_9 за вказівкою ОСОБА_5 цього ж дня о 14 год. 23 хв. передав на Центральному залізничному вокзалі «Київ-Пасажирський» ОСОБА_7 , яка діяла під контролем правоохоронних органів та потягом № 341/342 сполученням «Кишинів-Москва» вирушила до РФ, де цього ж дня о 20 год. 55 хв. була вилучена співробітниками правоохоронних органів під час проведення огляду у вагоні (пасажирському) № 9 вказаного потягу на колії залізничної станції «Хутір-Михайлівський» у м. Дружба Ямпільського району Сумської області.

За викладених обставин дії ОСОБА_6 та ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 1 ст. 258-3 КК України інше сприяння діяльності терористичної організації.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , одружений, з вищою освітою, працює менеджером ТОВ «Оцелот», раніше не судимий; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець с. Солонка Пустомитівського району Львівської області, громадяни України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_4 , одружений, директор ТОВ «Фірма «Інтер-ресурс», раніше не судимий.

23.04.2018 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України, яке в порядку ст.ст. 135, 136, 278 КПК України направлено за адресою проживання останнього.

06.09.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України.

Слідчий вказує, що з інформації, отриманої з Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, зокрема з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта вбачається, що ОСОБА_5 на підставі приватної власності належать дві земельні ділянки, а саме: земельна ділянка площею 0,058 га з кадастровим номером :02:0001:0434, що розташовується за адресою: АДРЕСА_1 , та земельна ділянка площею 1,2633 га з кадастровим номером :05:018:0084, що розташовується за адресою: Київська обл., Макарівський район, сільська рада Гружчанська.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або доходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.
Також санкцією ч. 1 ст. 258-3 КК України передбачена конфіскація майна.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновків, що з метою забезпечення можливої конфіскації майна ОСОБА_5 та недопущення його відчуження, вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на майно ОСОБА_5 .
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000199 від 12.10.2017 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , а саме: земельну ділянку площею 0,058 га з кадастровим номером :02:0001:0434, що розташовується за адресою: АДРЕСА_1 , та земельну ділянку площею 1,2633 га з кадастровим номером :05:018:0084, що розташовується за адресою: Київська обл., Макарівський район, сільська рада Гружчанська заборонити будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, за винятком користування даним житловим будинком.
Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1