Справа № 710/379/18
Провадження № 1-кп/710/41/18
УХВАЛА

21.11.2018 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
сторін кримінального провадження:
з боку обвинувачення:-
прокурора прокурора Шполянського відділу Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,
з боку захисту:
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
провівши в приміщенні Шполянського районного суду в залі суду судове засідання у кримінальному провадженні № 0000081 відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Шполянського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження № 0000081, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07 лютого 2018 року по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч.3 ст.185 КК України.
20.11.2018 прокурор подав клопотання, в якому просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб. Клопотання мотивував тим, що 30.03.2018 Шполянським районним судом Черкаської області було призначене підготовче засідання по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України на 03.05.2018 та 22.05.2018. На вказані дати обвинувачений не з`явився, проігнорувавши судові засідання, про поважні причини свого не прибуття не повідомив, у зв`язку з чим до останнього застосовано примусовий привід. В подальшому, а саме 25.06.2018 підготовче судове засідання у вказаному кримінальному провадженні вдалося провести та судовий розгляд заплановано на 26.07.2018, однак на вказану дату, як і станом на 10.10.2018 та 20.11.2018 обвинувачений ОСОБА_4 , будучи повідомлений про час та дату судового засідання по вказаному кримінальному провадженні, у судове засідання не з`явився, проігнорувавши його, про поважні причини свого не прибуття не повідомив, що у свою чергу потягло за собою відкладення судового засідання та призводить до не виправданого затягуваннясудового розгляду, який у відповідності до статті 318 КПК України має бути проведений і завершений протягом розумного строку. Беручи до уваги вище викладене, застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання.
Обвинувачений ОСОБА_4 , проти обрання запобіжного заходу відносно нього у вигляді тримання під вартою заперечив, вказав що в подальшому буде з`являтися в судове засідання, причиною не явки було те що знає про можливість реального покарання, а тому хотів уникнути такого.
Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, перевіривши доводи зазначеного клопотання та дослідивши матеріали кримінального провадження суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ст.177 КПК України метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати абоспотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
30.03.2018 Шполянським районним судом Черкаської області призначено проведення підготовчого судового засідання у вказаному кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 , за ч. 3 ст. 185 КК України на 03.05.2018.

На вказану дату ОСОБА_4 , будучи повідомлений про час та дату підготовчого судового засідання по вказаному кримінальному провадженні, у судове засідання не з`явився. Розгляд кримінального провадження було відкладено на 22.05.2018.

22.05.2018 був застосований привід до обвинуваченого ОСОБА_4 на 25.06.2018, оскільки обвинувачений в судове засідання не з`явився.

25.06.2018 обвинувачений з`явився в судове засідання та було проведено підготовче засідання та призначений судовий розгляд на 02.07.2018.

02.07.2018 обвинувачений в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив. Розгляд справи був відкладений на 26.07.2018.

26.07.2018 обвинувачений також не з`явився в судове засідання. У зв`язку із чим, судом винесено ухвалу про привід обвинуваченого ОСОБА_4 для проведення судового засідання, яке призначено на 28.08.2018.

28.08.2018 обвинувачений в судове засідання з`явився, після допиту свідків розгляд справи був відкладений на 10.10.2018.

10.10.2018 обвинувачений не з`явився в судове засідання. У зв`язку із чим, судом винесено ухвалу про привід обвинуваченого ОСОБА_4 для проведення судового засідання, яке призначено на 20.11.2018.

20.11.2018 обвинувачений не з`явився в судове засідання. У зв`язку із чим, судом винесено ухвалу про привід обвинуваченого ОСОБА_4 для проведення підготовчого судового засідання, яке призначено на 20.12.2018.

Вказані дії обвинуваченого ОСОБА_4 , стали причиною відкладення судових засідань та призводить до не виправданого затягування судового розгляду, який у відповідності до ст. 318 КПК України має бути проведений і завершений протягом розумного строку.
Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У кримінальному провадженні можуть бути застосовані такі запобіжні заходи (ч. 1 ст. 176 КПК): 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Обираючи один із запобіжних заходів, слід зважати, що їх види наведено у порядку зростання ступеня суворості. Відповідно найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
20.11.2018 надійшло клопотання прокурора про надання дозволу на затримання обвинуваченого з метою приводу до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Під час судового розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Так, ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, за яке передбачене покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до шести років. Згідно ч.4 ст.12 КК України даний злочин є тяжким.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує тяжкість покарання за ч. 2 ст.185 КК України, особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, сімейний та майновий стан - відсутність офіційного місця роботи, відсутність постійного місця проживання, переховування від суду, та доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Отже ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, раніше судимий, судимість не погашена, ніде не працює, не одружений, за місцем проживання відсутній, систематично не виконує ухвали суду, ухиляється від участі в судових засіданнях. Враховуючи викладене суд вважає, що прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, такі як: подальше переховування від суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, а тому до обвинуваченого слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч.ч.3, 4 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Згідно п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2018 року - 1762 гривні, з 1 липня - 1841 гривня, з 1 грудня - 1921 гривня.
Враховуючи обставини кримінального провадження суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 73 640,00 (сімдесят три тисячі шістсот сорок гривень) 00 копійок, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Крім цього, застосовуючи до обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків:

- прибувати до суду у кримінальному провадженні за №0000081 за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
На підставі наведеного, керуючись 176 -178, 182, 183, 184, 194, 196, 197, 372, 392, 395, 532 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Шполянського відділу Смілянської місцевої прокуратури юриста 1 класу ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Шпола Черкаської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянину України, освіта не повна середня, не працюючого, не одруженого, раніше судимий:
21.06.2005 Шполянським районним судом Черкаської області за ч.3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 2 роки;
05.12.2012 Шполянським районним судом Черкаської області за ч.1 ст.317 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 2 роки;
16.06.2017 Шполянським районним судом Черкаської області за ч.1 ст. 122 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік

запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 19.01.2019 року з утриманням в Черкаському слідчому ізоляторі УДПтС України, про що оголосити йому негайно під розписку.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 21.11.2018 року.
Визначити розмір застави 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 73 640 грн. (сімдесят три тисячі шістсот сорок гривень), яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_4 покласти обов`язки передбачені п.1 - 4 ч.5 ст.194 КПК України, зокрема прибувати до суду у кримінальному провадженні за № 0000081 за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи. Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 19.01.2019 включно.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали до 19.01.2019 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шполянського

районного суду ОСОБА_1