Справа № 202/7490/18
Провадження № 1-кс/202/4929/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
17 травня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання,-

ВСТАНОВИВ:
06 травня 2019 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання, відповідно до якої скаржник просив скасувати постанову слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 10 квітня 2019 року у кримінальному провадженні № 0000699.

Розгляд скарги призначався на 17 травня 2019 року, однак ані ОСОБА_4 , в інтересах якого подано скаргу, ані його представник адвокат ОСОБА_3 , будучи повідомленими належним чином у судове засідання не з`явились, натомість адвокат ОСОБА_3 надіслав на адресу суду клопотання про розгляд скарги у його відсутність та відсутність ОСОБА_4 .

Слідчий та прокурор в судове засідання також не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя доходить наступного висновку.
Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до правової позиції, яка була висловлена Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», в якому суд зазначив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який належним чином повідомлений і не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою до слідчого судді.

Відповідно до ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: 1) верховенство права; 2) законність; 3) рівність перед законом і судом; 4) повага до людської гідності; 5) забезпечення права на свободу та особисту недоторканність; 6) недоторканність житла чи іншого володіння особи; 7) таємниця спілкування; 8) невтручання у приватне життя; 9) недоторканність права власності; 10) презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; 11) свобода від самовикриття та право не свідчити проти близьких родичів та членів сім`ї; 12) заборона двічі притягувати до кримінальної відповідальності за одне і те саме правопорушення; 13) забезпечення права на захист; 14) доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; 15) змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; 16) безпосередність дослідження показань, речей і документів; 17) забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності; 18) публічність; 19) диспозитивність; 20) гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами; 21) розумність строків; 22) мова, якою здійснюється кримінальне провадження.
При цьому як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, відтак така поведінка скаржника свідчить про неналежне виконання своїх обов`язків, а черговий зрив судового засідання лише сприяє тяганині у справі.

Враховуючи вимоги КПК щодо часових меж розгляду скарги, слідчим суддею неодноразово направлялися повідомлення ОСОБА_4 та його представнику про дату, час і місце проведення судового засідання з розгляду скарги, однак останні в призначені судові засідання не з`явилися, тому слідчим суддею вживалися заходи для забезпечення участі скаржника в судовому засіданні, зокрема призначалися судові засідання на інший день. Проте і в подальшому ОСОБА_4 та адвокат ОСОБА_3 не з`явились в судове засідання.

Клопотання ж адвоката ОСОБА_3 про розгляд скарги у його відсутність та відсутність ОСОБА_4 , не може бути прийнята до уваги, оскільки чинним законодавством передбачено обов`язкову участь особи, яка звернулась до слідчого судді зі скаргою.

Відтак, слідчий суддя вважає, що скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання, слід залишити без розгляду.

В ч.1 ст.309 КПК України визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які підлягають оскарженню під час досудового розслідування, перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, а тому дана ухвала у відповідності до ч.3 ст.309 КПК України не може бути оскаржена.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст.303, 304, 306, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1