Справа №127/5420/19
Провадження №1-кс/127/3219/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 лютого 2019 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого Слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий ОСОБА_3 звернулась до суду з даним клопотанням про арешт майна, яке погоджено з прокурором ОСОБА_4 , мотивуючи свої вимоги тим, що дане кримінальне провадження зареєстровано про те, щодо СУ ФР ГУ ДФС у Вінницькій області надійшли узагальнені матеріали Державної служби фінансового моніторингу № 0899/2018/ДСК, з яких вбачається факт створення суб`єкта підприємницької діяльності (юридичної особи) ТОВ «Компанія ЗЗР Україна» (код за ) з метою прикриття незаконної діяльності.

Під час здійснення досудового розслідування встановлено, що службовими особами ТОВ Компанія ЗЗР Україна відкрито у ПАТ Мегабанк (МФО 351629) рахунки за № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , через які службові особи вказаного підприємства проводять розрахунки та отримують готівкою кошти, які отримані внаслідок вчинення фіктивного підприємництва.

12.02.2019 винесено постанову про визнання коштів, що знаходяться на рахунках за № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих ТОВ Компанія ЗЗР Україна у ПАТ Мегабанк (МФО 351629), речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям визначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Приймаючи до уваги, те що даний рахунок пристосований для вчинення кримінального правопорушення та використовується службовими особами ТОВ Компанія ЗЗР Україна, виникла необхідність у зверненні до суду з клопотанням про накладення арешту на гроші у безготівковій формі (ч. 1 ст. 170 КПК України), розміщені на вказаному рахунку.

Також слідчий просив розглянути дане клопотання без участі службових осіб вказаного підприємства, так як це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, а також можливого подальшого повного та об`єктивного виконання вироку суду та недопущення настання негативних наслідків.

Керуючись ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання слід розглянути без виклику власника майна з метою забезпечення арешту майна.

В судове засідання слідчий не з`явилася, натомість надала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, клопотання підтримала, та просила його задоволити.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.
Згідно п.1 ст.98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В судовому засіданні встановлено, що СУ ФР ГУ ДФС у Вінницькій області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000003 від 14.01.2019, про те, що до СУ ФР ГУ ДФС у Вінницькій області надійшли узагальнені матеріали Державної служби фінансового моніторингу № 0899/2018/ДСК, з яких вбачається факт створення суб`єкта підприємницької діяльності (юридичної особи) ТОВ «Компанія ЗЗР Україна» (код за ) з метою прикриття незаконної діяльності.

З матеріалів клопотання вбачається, що грошові кошти, що знаходяться на рахунках за № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих ТОВ Компанія ЗЗР Україна у ПАТ Мегабанк (МФО 351629, адреса: м. Харків вул. Алчевських, 30), являються предметом кримінального правопорушення, вбачається, що зазначене майно зберігло на собі сліди кримінального правопорушення, приймаючи до уваги викладене, слідчий суддя вважає, що є достатні підстави для арешту на зазначене майно.

На підставі викладеного та керуючись ст. 107, 131,132, 170,171, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ Компанія ЗЗР Україна (код за ) у безготівковій формі за № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих в ПАТ Мегабанк (МФО 351629, адреса: м. Харків вул. Алчевських, 30), а також накласти арешт на всі видаткові операції по вказаних рахунках з можливістю зарахування коштів, які на них надходять, за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів усіх рівнів, державних цільових фондів та заробітної плати.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: