Справа № 362/6675/18
Провадження № 1-кс/362/2152/18
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

20 листопада 2018 року

слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області клопотання слідчого Васильківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю селища Рокитне Київської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, не працевлаштованого, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , судимому,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся із клопотанням про обрання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтовано тим, що останньому повідомлено про підозру у кримінальному провадженні № 120 181 101 400 020 10 від 11.11.2018 року за ч. 2 ст. 186 КК України, вчиненого за наступних обставин.

14.09.2018 року під час проведення обшуку домоволодіння у якому проживає ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 працівниками поліції було виявлено предмет зовні схожий на боєприпаси ручну гранату, який згідно із висновком експертизи № 10-1/1751/14-301 від 09.11.2018 року є промислово виготовленим спорядженим корпусом ручної осколкової гранати Ф-1 та промислово виготовленим уніфікованим запалом дистанційної дії УЗРГМ-2; уніфікований запал дистанційної дії УЗРГМ відноситься до вибухових пристроїв та бойових припасів; корпус ручної осколкової гранати Ф-1 і уніфікований запал дистанційної дії УЗРГМ-2 придатні до здійснення вибуху.

Також, генетичні ознаки клітин з ядрами на поверхні корпусу гранати і запала збігаються з генетичними ознаками зразка букального епітелію (слини) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

19.11.2018 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, тобто у незаконному зберіганні, придбанні бойового припасу та вибухового пристрою без передбаченого законом дозволу.

З метою запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, внесено клопотання про обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши думку прокурора, захисника і підозрюваного та дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, з матеріалів клопотання, вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, що підтверджується протоколом обшуку від 14.09.2018 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 та висновком експерта від 09.11.2018 року № 10-1/1751/14-301.

Проте, будь-яких належних, прямих, беззаперечних, фактичних даних та/або доказів, які б свідчили про те що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду і/або незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, клопотання не містить та в судовому засіданні не надано.

Разом з цим, під час розгляду клопотання в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 має судимості, у тому числі за злочин вчинений під час іспитового строку, що свідчить про його небажання стати на шлях виправлення.

Дана обставина, на думку суду, беззаперечно вказує на те, що перебуваючи на волі, ОСОБА_4 буде мати реальну можливість спробувати вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також, з врахуванням даних про особу підозрюваного та фактичних обставин вчиненого ним діяння, суд приходить до висновку, що застосування до нього одного із більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризику, передбаченого статтею 177 КПК України.

Отже, під час розгляду клопотання прокурором доведено обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України; наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання такому ризику.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Санкція частини першої статті 263 КК України, за якою раніше судимому ОСОБА_4 оголошено про підозру, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

За таких обставин, приходжу до висновку про обґрунтованість клопотання та необхідність обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України, зважаючи на положення пункту 1 частини п`ятої статті 182 КК України, суд вважає за доцільне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, в мінімальній сумі у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що належним чином має забезпечити виконання покладених на нього обов`язків.

Також, у разі внесення підозрюваним або іншою особою застави, на підозрюваного необхідно покласти обов`язки, передбачені пунктами 2 і 9 частини п`ятої статті 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України у кримінальному провадженні № 120 181 101 400 020 44 від 19.11.2018 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закінчує свою дію 15 литого 2019 року.
Визначити розмір застави достатній для забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків у сумі двадцяти розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 36 820 (тридцять шість тисяч вісімсот двадцять) гривень 00 копійок.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до вимог ч. 7 ст. 182, ч. ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, визначену заставу можна внести у будь-який час.

У разі внесення застави, ОСОБА_4 необхідно негайно при наявності документа, якій підтверджує сплату застави, звільнити з-під варти.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки, які він повинен виконувати з моменту звільнення його з-під варти:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований (селище Рокитне Васильківського району Київської області) без дозволу прокурора;

- носити електронний засіб контролю.

Вказані обов`язки відповідно до вимог частини шостої статті 194 КПК України покладаються на ОСОБА_4 строком на час дії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала не набрала законної сили.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним у той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя