"16" листопада 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі захисника - ОСОБА_3 ,
скаржника - ОСОБА_4 ,
слідчого - ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування повідомлення про підозру та зобов`язання сторони обвинувачення вчинити певні дії,-
На обґрунтування скарги скаржник зазначив наступне.
Посилаючись на ст.ст. 2, 24 ч.1, 42 ч.1, зазначив, що 12 липня 2018 року слідчим ОВС 3-го відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області капітаном юстиції ОСОБА_6 , в рамках розпочатого по відношенню до її підзахисного кримінального провадження, було вручено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296 КПК України.
Проте, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, сторона захисту вважає, що викладені в повідомленні про підозру висновки не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, повідомлення про підозру є необгрунтованим та безпідставним, суперечить матеріалам кримінального провадження, складене з порушенням правил підслідності та не відповідає вимогам, встановленим у статтях 276-278 КПК України, у зв`язку з чим підлягає негайному скасуванню, з огляду на наступне:
Так, склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України, про яке йде мова в повідомленні про підозру, та яке інкримінується її підзахисному відсутній.
Як вбачається з пред`явленої її підзахисному підозри, у період часу з 09:40 год. до 11:10 год. 20 червня 2018 року з метою порушення роботи двадцятої сесії Харківської міської ради, ОСОБА_4 разом із групою невстановлених осіб, перебуваючи в адміністративній будівлі Харківської міської ради штовхав оточуючих, застосував димові шашки та газові балони дратівної дії, що супроводжувалося криками та нецензурною лайкою. Так, вказані умисні дії ОСОБА_4 з мотивів явної неповаги до суспільства, що виявились у зневажливому ставленні до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, призвели до тимчасового порушення нормальної діяльності Харківської міської ради та її структурних підрозділів.
Однак, фактичні дані стороною обвинувачення викладені не правдиво, досліджені вкрай не об`єктивно. Просліджується зацікавленість органів досудового розслідування будь-якими засобами притягти ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності за дії, яких він не вчиняв.
Так, зранку 20 червня 2018 року ОСОБА_4 , відвіз свого сина, ОСОБА_7 , до дитячого садка, після чого вирішив заїхати до магазину спортивного одягу «Adidas», що знаходиться за адресою: м. Харків, площа Конституції, 3. Близько 10:00 год. ОСОБА_4 під`їхав до магазину з наміром зайти всередину та здійснити покупки, однак почув гучний шум на всю вулицю та побачив, що біля будівлі Харківської міської ради, що знаходиться за адресою: м. Харків, площа Конституції, 7, тобто поряд з магазином «Adidas», відбуваються якісь масові заворушення. ОСОБА_4 , користуючись своїм конституційним правом, вирішив відвідати Харківську міську раду щоб з`ясувати що відбувається в Харківській міській раді, а також, в разі потреби надати свою допомогу (першу невідкладну допомогу, викликати швидку медичну допомогу) особам які її потребували.
У своїх показах ОСОБА_4 не спростовував той факт, що він дійсно того дня був у приміщенні Харківської міської ради. Проте факт перебування того дня у приміщенні Харківської міської ради в жодному разі не підпадає під будь який склад злочину, передбачений КК України. ОСОБА_4 стверджує, що дійсно став свідком, як у приміщенні Харківської міської ради невідомі йому особи, обличчя яких було приховане вчиняли ряд неправомірних дій. Але слідчим не надано жодного доказу який міг би підтвердити, що ОСОБА_4 був причетний до будь-яких неправомірних дій у приміщеннях Харківської міської ради 20.06.2018 року.
Доказом, на який посилаються органи досудового розслідування як на факт вчинення ОСОБА_4 злочину, є фотокартки, на яких відображені невідомі особи, обличчя яких приховані чорними масками. Проте жодної ідентифікації проведено не було, на фотокартці жодних ознак обличчя ОСОБА_4 не видно, стверджувати, що це - ОСОБА_4 є неможливим.
Більш того, з показань свідків, протоколи допитів яких містяться в матеріалах кримінального провадження, жодним чином не підтверджується того факту, що саме її підзахисний ОСОБА_4 здійснював будь-які хуліганські дії, а лише підтверджують той факт, що він був того дня у будівлі Харківської міської ради, однак цей факт і не заперечується самим ОСОБА_4 . На відеозаписах, які містяться як в матеріалах кримінального провадження так в і загальнопоширеному доступі в мережі Інтернет (у тому числі записи з новин), які відображають подію 20.06.2018р., можна чітко простежити та побачити всіх осіб, які брали участь у хуліганських діях, серед яких в жодному відеозаписі не має ОСОБА_4 . До того ж, на кожному відеозаписі фігурують одні й ті ж самі особи які діють у співучасті.
Таким чином, органи досудового розслідування, на її думку, помилково прийняли ОСОБА_4 за правопорушника та підозрюють в тих діях, які він не здійснював.
Вважала, що в діях її підзахисного відсутній склад злочину, передбачений ч. 2 ст. 296 КК України, оскільки відсутні усі обов`язкові складові кримінального правопорушення, а саме: немає об`єктивної сторони злочину, що характеризується діянням у вигляді грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та вийнятковим цинізмом, вчинені группою, оскільки в діях ОСОБА_4 відсутня суспільна-небезпечність спрямована на порушення громадського порядку.
Більш того, відсутня обов`язкова ознака об`єктивної сторони - особлива зухвалість чи винятковий цинізм. ОСОБА_4 навпаки, поважаючи своє суспільство, свою територіальну громаду до якої він належить, не хотів залишатись осторонь тих подій, які того дня відбулись у приміщенні Харківської міської ради та прагнув бути корисним для своєї територіальної громади.
Крім того, на думку захисника, в діях її підзахисного відсутня така кваліфікуюча ознака злочину - як вчинення злочину групою осіб, так як ОСОБА_4 не був а ні виконавцем, а ні будь-яким іншим співучасником в цьому злочині. З відеозаписів вбачається, що найбільш вірогідно, невідома, а ні слідству, а ні її підзахисному, група осіб діяла спільно за попередньою згодою, так як вони мали чіткий план дій, постійно перемовлялися та підтримували один одного. ОСОБА_4 жодну із цих осіб раніше не знав і не підкорювався жодній їх неправомірній дії. Дії ОСОБА_4 базувались виключно на його громадсько - активних переконаннях із бажанням бути корисним для своєї територіальної громади. Жодних хуліганських дій він не прагнув вчинити і не вчиняв.
Отже, на думку захисника, висновки органів досудового слідства про те, що в діях ОСОБА_4 наявні ознаки грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, вчинені групою осіб є такими, що суперечать матеріалам справи, оскільки дії ОСОБА_4 не є кримінально караним діянням.
Крім того зазначила, що ОСОБА_4 характеризується як добропорядний громадянин і приводу для здійснення будь-яких протиправних дій в нього не було.
Таким чином, як зазначає захисник, в ході досудового розслідування не було зібрано жодних належних доказів, що вказували б на будь-яку можливість ОСОБА_4 скоїти цей злочин.
Також захисник посилалася на те, що під час досудового розслідування порушені правила підслідності, у зв`язку з чим повідомлення про підозру було складено та вручено неналежним суб`єктом.
Так, відповідно до вимог ч.1 ст. 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.
Загальні правила підслідності досудового розслідування врегульовані ст. 216 КПК України, відповідно до яких слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.
Процесуальний керівник у цьому кримінальному провадженні - прокурор відділу нагляду за додержанням законів органів СБУ та державної прикордонної служби управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Харківської області.
Тобто, досудове розслідування за даним кримінальним провадженням відносно її підзахисного здійснюється з порушенням правил підслідності, передбачених вимогами КПК України.
У судовому засіданні захисник скаргу підтримала з підстав, викладених у скарзі, просила її задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав доводи свого захисника.
Слідчий проти задоволення скарги заперечував, посилаючись на її безпідставність, обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри та визначення підслідності прокуром Харківської області.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали скарги, приходить висновку до наступного.
Згідно п.10 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
12.07.2018 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, тобто у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю та винятковим цинізмом (хуліганстві)(а.с.36-37).
Отже, 12.07.2018 ОСОБА_4 набув статус підозрюваного і з цього час почався відлік двомісячного строку, передбаченого п.10 ч.1 ст. 303 КПК України, за спливу якого у захисника з`явилось право оскарження повідомлення про підозру.
Згідно ч. 1 ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити, зокрема, такі відомості: зміст підозри, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Як вбачається із повідомлення про підозру від 12.07.2018, в ній вказані зміст підозри та правова кваліфікація кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Так, обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри за ч.2 ст.296 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події за адресою м. Харків, площа Конституції, 7 від 20.06.2018 року (а.с.40-43, 44-48); протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 22.06.2018 (а.с.49-55); протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 09.07.2018 (а.с.56-57); протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 20.07.2018 (а.с.58-62); протоколом огляду матеріальних носіїв інформації, відображеними у протоколах від 13.07.2018 та від 18.07.2018 (а.с.63-69, 70-74); протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 09.11.2018 (а.с.75-78); протоколом пред`явлення особи для впізнання від 07.11.2018, відповідно до якого свідком ОСОБА_9 впізнано ОСОБА_4 як особу, яка 20.06.2018 серед інших здійснював хуліганські дії в будівлі Харківської міської ради відносно громадських активістів (а.с.79-80,81,82); протоколом пред`явлення особи для впізнання від 09.11.2018, відповідно до якого свідком ОСОБА_10 впізнано ОСОБА_4 як особу, яка 20.06.2018 серед інших здійснював хуліганські дії в будівлі Харківської міської ради відносно громадських активістів (а.с.83-84,85,86); протоколом пред`явлення особи для впізнання від 09.11.2018, відповідно до якого свідком ОСОБА_12 впізнано ОСОБА_4 як особу, яка 20.06.2018 серед інших здійснював хуліганські дії в будівлі Харківської міської ради відносно громадських активістів (а.с.87-88,89,90);
Отже, надані слідчому судді матеріали кримінального провадження, дають підстави вважати підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Крім того, слідчий суддя вважає необґрунтованими посилання захисника на те, що під час досудового розслідування порушені правила підслідності, виходячи з наступного.
Частина 1 ст.216 КПК України визначає, що слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.
Відповідно до ч. 2 ст. 218 КПК України якщо слідчому із заяви, повідомлення або інших джерел стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він проводить розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність.
У відповідності до п.3 ч.2 ст.36 КПК України, прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений: доручати органу досудового розслідування проведення досудового розслідування.
Згідноз ч.5 ст.36 КПК України, прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений: доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам.
З урахуванням викладеного вище, скарга задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Відмовити в задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування повідомлення про підозру та зобов`язання сторони обвинувачення вчинити певні дії.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку з подачею апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення ухвали, а особами, відсутніми під час оголошення ухвали, - протягом п`яти днів з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1