УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2019 року Жовтневий районний суд
м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

з секретарем ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5

захисника адвоката ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заявлених у об`єднаному кримінальному провадженні № 201/553/19 (провадження № 1-кп/201/643/2019), відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002952 та № 0000098, стосовно:

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця і мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України;

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця і мешканця АДРЕСА_2 , громадянина України, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська здійснюється розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурором було подано письмове клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, з якими сторона захисту була ознайомлена не пізніше ніж за три години до початку його розгляду. Обґрунтовуючи подані клопотання, прокурор зазначив, що на даний час не зменшилися ризики, які враховувалися при застосуванні обвинуваченим таких видів запобіжних заходів, оскільки останні мають можливість переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку із чим, просив у своєму клопотанні продовжити обвинуваченим строк дії запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 та домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 терміном на 60 діб.

Захисник адвокат ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на некоректність поданого клопотання та на відсутність достатніх доказів наявності заявлених прокурором ризиків.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав доводи свого захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_5 не заперечував проти клопотання прокурора щодо продовження запобіжного заходу стосовно нього у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши думки учасників судового провадження щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд приходить до таких висновків.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обирати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань, суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

У рішенні Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017, зазначено, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 КПК України). Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21 березня 2019 року, з урахуванням наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, обвинуваченому ОСОБА_4 було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 19 травня 2019 року.
Враховуючи вищевикладені обставини, при вирішенні по суті клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд бере до уваги те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які враховувалися при застосуванні і продовженні до обвинуваченого даного виду запобіжного заходу, на час розгляду зазначеного кримінального провадження у суді не відпали, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, санкцією якого передбачено максимальне покарання у виді десяти років позбавлення волі із конфіскацією майна, судовий розгляд кримінального провадження не розпочинався, у зв`язку з чим, враховуючи принцип безпосереднього дослідження доказів, характер інкримінованого обвинуваченому діяння і тяжкість можливого покарання, що йому загрожує, останній перебуваючи на свободі, буде мати можливість незаконно вплинути на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, ухилитись від явки до суду, а також перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, що з урахуванням обставин, визначених у ст. 178 КПК України, свідчить про неможливість застосування до обвинуваченого іншого більш м`якого запобіжного заходу, котрий, на думку суду, не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, а також запобігти зазначеним вище ризикам, а отже, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити і продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк тримання під вартою.

Що стосується клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України, у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 199 цього Кодексу, при цьому, положення цієї статті повністю кореспондуються із положеннями ст. 315 КПК України, яка не передбачає можливості продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинуваченому під час підготовчого судового засідання, а отже, враховуючи, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні було закінчено направленням до суду обвинувального акта, клопотання прокурора не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 183, 197, 199, 314-316 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 до 14 липня 2019 року.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, є 14 липня 2019 року.

У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя: ОСОБА_1