Справа № 629/1251/19
Номер провадження 1-кс/629/403/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2019 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в залі суду м. Лозова Харківської області розглянувши в залі суду м. Лозова Харківської області клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про проведення експертизи по кримінальному провадженню № 0000384, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.03.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України,-
в с т а н о в и в:
Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 22.03.2019 року задоволено клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про проведення судово-медичної експертизи трупу новонародженої дитини.
Пі час постановлення ухвали в резолютивній частині помилково зазначено про доручення проведення судово-медичної експертизи Лозівському МРВ ХОБСМЕ замість ХОБСМЕ.
Згідно з вимогами ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної силі чи ні. Неприбуття у судове засідання осіб, повідомлених про розгляд судом питання щодо виправлення описки не перешкоджає його розгляду.
Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі,у розділових знаках тощо) і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.
Слідчий суддя, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічну описку.
Керуючись ст. 379 КПК України,
у х в а л и в:
Виправити описку, зроблену в резолютивній частині ухвали слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 22.03.2019 року, вказавши, що проведення судово-медичної експертизи доручено ХОБСМЕ за адресою: м. Харків, вул. Дмитрівська, 14.
Копію ухвали вважати невід`ємною частиною ухвали від 22.03.2019 року по справі 629/1251/19, номер провадження 1-кс/629/403/19.
Копію ухвали направити слідчому Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 .
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1