СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 березня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника ПП «Сервіс-Підряд» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000056 від 07.01.2015 року,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вищезазначеним клопотанням, в якому просив скасувати арешт майна, накладений на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06.04.2016, яке належить ПП «Сервіс-Підряд», а саме: земельна ділянка з кадастровим номером :10:001:5089, площею 0.2229 га, за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Стоянка, вул. Олімпійська, земельна ділянка 68; земельна ділянка з кадастровим номером :10:001:5095, площею 0.25 га, за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Стоянка, вул. Олімпійська, земельна ділянка 74.
Заявник обґрунтовував подане клопотання тим, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000056 від 07.01.2015.
В ході досудового розслідування ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06.04.2016 накладено арешт на земельні ділянки, які належать ПП «Сервіс-Підряд».
Заявник вважає, що арешт на вказане майно підприємства, було накладено необґрунтовано посилаючись на те, що детективом, при зверненні до суду з клопотанням про арешт майна, не було доведено наявності підстав вважати, що зазначені земельні ділянки, які належать ПП «Сервіс-Підряд», відповідають критеріям, передбаченим ст. 170 КПК України та ст. 98 КПК України. Крім того, заявник посилався на те, що відсутня постанова про визнання арештованих земельних ділянок, речовими доказами у кримінальному провадженні. Також звертав увагу слідчого судді на те, що у даному кримінальному провадженні жодній посадовій особі ПП «Сервіс-Підряд» про підозру не повідомлено і на даний час органом досудового розслідування не здобуто доказів причетності вказаного підприємства до вчинення кримінальних правопорушень.
Представник заявника в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив.
НАБУ в судове засідання свого представника не направили, надавши до суду лист, в якому повідомили, що 26.01.2018 прокурором САП ГПУ визначено підслідність у кримінальному провадженні №0000056 від 07.01.2015 за слідчими СУ ГУ НП в Київській області.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Стаття 6 Конституції України вказує на те, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Крім того, положення статті 19 Конституції України наголошує на тому, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У відповідності до Засад державної політики України в галузі прав людини, затверджених Постановою Верховної Ради України від 17.06.1999 року №757-XIV, обмеженість свободи держави, її органів і посадових осіб визнається відповідно до принципу, згідно з яким дозволено лише те, що прямо передбачається законом.
Беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо).
Слід звернути увагу, що в таких випадках не можна керуватися положенням ч.1 ст.32 КПК, яке з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст. 31 КПК), і не регламентує діяльність слідчого судді.
З огляду на зазначене вище, клопотання про скасування арешту майна на досудовому провадженні має подаватися до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Місцезнаходження СУ ГУ НП в Київській області територіально не відноситься до Солом`янського району м. Києва.
Таким чином, відсутні підстави, для розгляду даного клопотання про скасування арешту майна, по суті.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ПП «Сервіс-Підряд» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000056 від 07.01.2015 року залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1