Зіньківський районний суд в Полтавській області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/16/19
Номер провадження 1-кс/530/27/19

У Х В А Л А
іменем України

21.01.2019 р. м.Зіньків

Слідчий суддя Зіньківського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду м. Зіньків Полтавської області клопотання слідчого слідчого відділення Зіньківського відділення поліції Гадяцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділення Зіньківського відділення поліції Гадяцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Зіньківського районного суду Полтавської області з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна. Клопотання уповноважений слідчий обґрунтовує тим, що 02.01.2019, приблизно о 12 год. 30 хв., внаслідок порушення правил безпеки, посадовими особами Зіньківського дитячого будинку-інтернату ім. О.В.Синяговського, під час виконання робіт підвищеної небезпеки на об`єкті ДКУ-2,0 (універсальний подрібнювач кормів), розташованого на території зазначеного будинку-інтернату за адресою: АДРЕСА_1 , вихованець вказаного закладу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримав тілесні ушкодження у вигляді травматичного відриву кисті правої руки.

Відомості про вказаний злочин були внесені до ЄРДР за № 0000007 від 03.01.2019 року за ч. 1 ст. 272 КК України.

03.01.2019 під час проведення огляду на території Зіньківського дитячого будинку-інтернату ім. О.В. Синяговського за адресою: м. Зіньків, Полтавської області, вул. Соборності, 91, було виявлено та вилучено: технічний паспорт на ДКУ для подрібнення кормів на 7 аркушах; зошит передачі підопічних 2019 рік на 18 аркушах; зошит з виховної роботи навчально-виховної майстерні «Помічники» на 18 аркушах; журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці на робочому місці на 94 аркушах; журнал реєстрації вступного інструктажу з питань охорони праці на робочому місці на 28 аркушах; посадова інструкція директора Зіньківського дитячого будинку- інтернату ім. О.В. Синяговського на 3-х аркушах; пошкоджена кисть правої руки ОСОБА_4 ..
03.01.2019 року слідчим СВ Зіньківського ВП Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області винесено постанову про визнання і приєднання речових доказів по вказаному кримінальному провадженні, згідно якої всі вилучені 03.01.2019 року речі та документи під час вказаного огляду визнані речовими доказами.
Згідно ст.172 ч.2 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши обґрунтування клопотання слідчого, який підтримав клопотання з мотивів і підстав вказаних в клопотанні, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку.

Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, зокрема, закриттям кримінального провадження (п.5 ст. 3 КПК України).
Згідно ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Поняття верховенства права та його зміст розкрито у Рішеннях Конституційного Суду України від 02.11.2004 року №15-рп/2004 та від 11.10.2011 року №10-рп/2011.
Відповідно до положень ст.9 цього Кодексу, під час кримінального провадження слідчий зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу та інших актів законодавства (принцип законності). При цьому, слідчий зобов`язаний (а не має право) всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Разом з цим, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами (ст.22 КПК України).
Відповідно до ст. 92 КПК України, обов`язок доказування покладається на слідчого, прокурора.
За нормами ст.40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких, зокрема, слідчий суддя встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ч.1 ст.84 КПК України).
Належними є докази, які прямо або непрямо підтверджують існування чи відсутність інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (ст.85 КПК України).
Слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення (ч.1 ст.94 КПК України).
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Частиною 3 ст.132 КПК України встановлено перелік обставин, які повинен довести слідчий, прокурор з метою необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Відповідно до ч.5 цієї статті, сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на якы вони посилаються під час розгляду питання про застосування заходів кримінального провадження.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. За своєю юридичною суттю та змістом, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, та відповідно до п.3 даної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме: речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Сукупність досліджених матеріалів клопотання про накладення арешту на майно дає підстави вважати, що слідчим та прокурором відповідно до ч.2 ст.171 КПК України доведено: 1) підстави та мету відповідно до положень ст.170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати.
Згідно з ч. 2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів кримінального забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються. При цьому, обов`язок доказування обставин, які визначені в ст.91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора (ч.1 ст.92 КПК).
Аналізуючи доведеність прокурором необхідності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна з позиції ч.3 ст.132 КПК України, з урахуванням досліджених доказів у межах розгляду даного клопотання слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим та прокурором доведено існування обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст.187 КК України.

Згідно ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.8, 9, 22, 84, 91, 92, 94, 131, 132, 167, 170, 171, 172-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотанняслідчого слідчого відділення Зіньківського відділення поліції Гадяцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області майора поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно - задовольнити.
Накласти арешт тимчасово вилучене майно, володільцем якого на час вилучення був Зіньківський дитячий будинку-інтернат ім. О.В. Синяговського, а саме: технічний паспорт на ДКУ для подрібнення кормів на 7 аркушах; зошит передачі підопічних 2019 рік на 18 аркушах; зошит з виховної роботи навчально-виховної майстерні « ІНФОРМАЦІЯ_2 » на 18 аркушах; журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці на робочому місці на 94 аркушах; журнал реєстрації вступного інструктажу з питань охорони праці на робочому місці на 28 аркушах; посадова інструкція директора Зіньківського дитячого будинку- інтернату ім. О.В. Синяговського на 3-х аркушах; пошкоджена кисть правої руки ОСОБА_4 , так як вказані речі та документи та частина людського тіла мають значення в кримінальному провадженні речових доказів та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, без права відчуження та розпорядження.
Визначити місцем зберігання: документації, вказаної у клопотанні - при матеріалах кримінального провадження №0000007; кисть правої руки ОСОБА_4 - передати на зберігання до спеціально обладнаної морозильної кімнати Зіньківської центральної районної лікарні.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з дня її проголошення, а відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Зіньківського районного суду
Полтавської області ОСОБА_1