Справа № 646/7454/18
№ провадження 1-кс/646/910/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04.02.19року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002340 від 19 жовтня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в:

04.02.2019 р. до провадження слідчого судді надійшло вищезазначене клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що слідчим відділом Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження провадженні № 0002340 від 19 жовтня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 121 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що 07 жовтня 2018 року приблизно о
21 год. 00 хв. більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено
ОСОБА_3 разом з ОСОБА_4 , знаходячись на перехресті вулиць Абразумівська та Краматорська у місті Харкові, на грунті рантово виниклих неприязних відносин з їх спільним
знайомим ОСОБА_5 , діючи спільно з умислом, спрямованим на заподіяння шкоди
здоров`ю останньому групою осіб, з мотивів, викликаних особистими стосунками винних з потерпілим, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та бажаючи їх
настання, близько 15 хвилин наносили ОСОБА_5 численні удари руками та ногами в
область обличчя та тулуба останнього кожен, від яких ОСОБА_5 втратив свідомість. В результаті спільних протиправних дій ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , потерпілий
ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження, які відповідно до висновку
судово-медичної експертизи № 12-14/857-А/18 від 31 грудня 2018 року відносяться до
тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя. Крім того, 07 жовтня 2018 року приблизно о 21 год. 00 хв. більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_3 знаходячись па перехресті вулиць Абразумівська та Краматорська у місті Харкові, побачивши на землі мобільний телефон ОСОБА_6 , який випав у останнього під час бійки, вирішив таємно ним заволодіти. Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно та повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення, таємно підняв з землі належний ОСОБА_5 мобільний телефон ТМ «Meizu M3S 32 GB», вартість якого згідно з висновком судово-товарознавчої експертизи №4208 складає 1643,00 гри. та, поклав до кишені вдягненого на ньому одягу. Після цього, ОСОБА_3 з вищевказаним мобільним телефоном з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим заподіяв ОСОБА_5 матеріальну шкоду на вказану суму. 19.10.2018 року ОСОБА_5 було допитано в якості потерпілого та він пояснив, що 08.10.2018 року невстановлена особа вчинила крадіжку його мобільного телефону. 17.01.2019 року проведено огляд в приміщенні Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області за участі ОСОБА_3 у якого в присутності понятих виявлено та вилучено вказаний мобільний телефон ТМ «Meizu M3S 32 GB» IMEI НОМЕР_1 , НОМЕР_2 чорного кольору, сім-карту мобільного оператора «Київстар» серійний номер НОМЕР_3 , та стартовий пакет мобільного оператора «Київстар» серійний номер НОМЕР_3 з номером НОМЕР_4 . На вказані речі у клопотанні слідчий просив накласти арешт.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про повернення клопотання слідчого для усунення недоліків відповідно до ст. 171 КПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частиною 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 1 статті 171 КПК України встановлено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Частиною 2 вищезазначеної статті передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
У вказаному клопотанні зазначено, що речі, на які просить накласти арешт слідчий, були вилучені під час огляду 17.01.2019 року. В той же час, до клопотання слідчим не долучено копію протоколу огляду, в ході якого було вилучено ці речі, що в свою чергу також унеможливлює суд перевірити дотримання слідчим процесуального строку на звернення до суду з вказаним клопотанням. Слід звернути увагу на те, що згідно клопотання, вказаний огляд було проведено 17.01.2019 року, а з клопотанням слідчий звернувся до суду лише 04.02.2019 року.

Крім того, в матеріалах клопотання також відсутні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Так, слідчий при зверненні до слідчого судді з вказаним клопотанням, обмежився долученням до його матеріалів лише витягу з ЄРДР та копії повідомлення про підозру, при цьому протокол допиту потерпілого відсутній.

Отже, клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні підлягає поверненню прокуророві для усунення недоліків протягом сімдесяти двох годин.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-172 КПК України,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002340 від 19 жовтня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 121 КК України - повернути, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1