УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2018 року м.Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000081 від 31 травня 2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 307 КК України,-
В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 .
На обґрунтування клопотання зазначено, що 30.08.2018 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. . 3 ст. 307 КК України, вказане кримінальне правопорушення вчинене за таких обставин.
29.08.2018 приблизно о 15 год. 50 хв. ОСОБА_9 діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , перебуваючи адресою м.Київ, вул. Агрегатна, 2 збув ОСОБА_11 порошкоподібну речовину світлого кольору масою 180 грам, чим вчинив незаконне придбання, зберігання та перевезення з метою збуту, а також незаконний збут психотропної речовини, вчинене за попередньою змовою групою осіб, повторно, у особливо великих розмірах.
У судовому засіданні прокурор просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки вважав, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню, та вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
На думку сторони обвинувачення, сукупність вказаних обставин свідчить, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання.
Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання, наполягаючи на відсутності наведених стороною обвинувачення ризиків.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про таке.
Слідчим управлінням ГУ Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000081 від 31.05.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених, ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 307 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, на початковій стадії розслідування стадії розслідування, що має місце у цьому випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність обгрунтованої підозри у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.
Слідчий суддя також не виключає, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення з огляду на те, що останній офіційного та стабільного джерела доходів не має.
Сукупність встановлених у судовому засіданні обставин з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту свідчить, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Слідчий суддя вважає, що прокурором зазначена вище обставина не доведена, що свідчить про необхідність вирішення питання про можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, який зможе забезпечити виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.
Крім того, у силу ст. 177 КПК слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання; репутацію підозрюваного.
Врахування зазначених обставин у сукупності з покаранням, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводить слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного може більш м`який запобіжний захід, ніж ініційований стороною обвинувачення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000081 від 31 травня 2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього такі обов`язки:
- не залишати цілодобово приміщення квартири за адресою: АДРЕСА_1 ;
- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання та роботи;
- носити електронний засіб контролю;
Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем фактичного проживання ОСОБА_7 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 26 жовтня 2018 року включно.
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва.

Слідчий суддя: ОСОБА_1