Справа № 755/3272/18
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

"21" травня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , секретаря судових засідань ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.12.2017 за № 0016729 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст. 125 ККУкраїни,

в с т а н о в и в :

У провадження суду надійшов даний обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні з огляду на, що, у ньому, було призначено підготовче судове засідання на розгляд у якому винесено питання регламентовані ст.ст. 314-316 КПК України.

Прокурор вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає.

Сторона захисту уважала за необхідне повернути обвинувальний акт прокурору, як такий, що не відповідає вимогам п. 6 ч. 2 ст. 291 КПК України, а саме у ньому указано, що пом`якшуючих обставин у ході розслідування не установлено, але це не є дійсним, адже є наявним «щире каяття» у обвинуваченого.

Про що свідчать, як указує захист, його правдиві показання. Так, ще у перших поясненнях слідчому, наданих 17.02.2018, обвинувачений одразу визнав, що наніс удар кулаком в обличчя потерпілому, від якого він впав. У подальшому ОСОБА_5 підтримав свої показання при допиті його як підозрюваного 26.02.2018, і ці показання співпадають із показаннями потерпілого та обставинами, викладеними у обвинувальному акті.

Також про щире розкаяння, на думку захисника, свідчить і наступна поведінка обвинуваченого. Останній купив воду і допомагав потерпілому прийти до тями. Після події злочину і по теперішній час між обвинуваченим та потерпілим не було жодного конфлікту.

Представник потерпілого ОСОБА_6 та потерпілий ОСОБА_7 у підготовчому судовому засіданні уважали за можливе призначити судовий розгляду у провадженні, з огляду на відповідність обвинувального акту вимогам КПК України.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, а саме ст. 291 КПК України безпосередньо, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Так, згідно ст. 291 КПК України, обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим.

Обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається: 1) реєстр матеріалів досудового розслідування; 2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; 3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу).

У цій ситуації, даний обвинувальний акт містить у собі усі реквізити передбачені ст. 291 КПК України.

Саме обвинувачення сформульоване відносно обвинуваченого із зазначенням правової кваліфікації, яка містить в собі не тільки посилання на окремі статті (частини статті) кримінального закону, але й формулювання об`єктивної сторони та кваліфікуючих ознак конкретного кримінального правопорушення, даних про подію (час, місце, спосіб) кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету його вчинення, тощо.

У обвинувальному акті наявний короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання - це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому.

Наведені в обвинувальному акті фактичні дані в своїй сукупності дають повне уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що, у свою чергу, дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.

Щодо доводів захисту про відсутність у ньому інформації про пом`якшуючі обставини ,то слід указати, що вони не відповідають дійсним відомостям такого акту, адже з даного питання у ньому зазначено, що (дослівно) «… Обставин, які пом`якшують покарання підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до ст. 66 КК України під час досудового розслідування не виявлено…».

Тобто, ці відомості наявні у акті, так як вони відомі саме слідчому, який його склав - ОСОБА_8 та прокурору, який його погодив, тобто ОСОБА_3 .

Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ч. 5 ст. 40 КПК України).

Прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ч. 1 ст. 36 КПК України).

А тому, говорити про доцільність повернення цього акту для того, аби зобов`язати слідчого та прокурора указати у ньому ті відомості, які має бажання бачити там захист передумов немає, як наслідок, клопотання захисника про його повернення прокурору задоволене бути не може.

Тим паче, що відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України 24.10.2003 N 7 «Про практику призначення судами кримінального покарання» (зі змінами та доповненнями) регламентовано, що виходячи з того, що встановлення пом`якшуючих та обтяжуючих покарання обставин має значення для правильного його призначення, судам необхідно всебічно досліджувати матеріали справи щодо наявності таких обставин і наводити у вироку мотиви прийнятого рішення; при цьому таке рішення має бути повністю самостійним і не ставитись у залежність від наведених в обвинувальному висновку обставин, які пом`якшують чи обтяжують покарання; суди, зокрема, можуть не визнати окремі з них такими, що пом`якшують чи обтяжують покарання, а також визнати такими обставинами ті, які не зазначено в обвинувальному висновку.

А тому, говорити, що у цій ситуації порушуються певні права особи, передумов н має, так як у ході судового розгляду у разі підтвердження факту наявності такого типу пом`якшуючої обставини суд матиме змогу урахувати її не дивлячись на дані самого акту з цього питання.

Підстав для вирішення питань пов`язаних із запобіжним заходом відносно обвинуваченого немає з огляду на відсутність таких клопотань у учасників процесу.

Серед іншого, зазначене судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

При визначенні строку проведення судового розгляду суд враховує положення ст. 28 КПК України.

Керуючись ст. ст. 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про повернення обвинувального акта прокурору, відмовити.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.12.2017 за № 0016729 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст. 125 ККУкраїни, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. І. Сергієнка, 3, каб. 40 на 30.05.2018 о 10:45 год.
У судове засідання викликати сторін кримінального провадження (ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 13:40 год. 25.05.2018.

С у д д я : ОСОБА_1