Провадження № 1-кс/592/5769/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 вересня 2018 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м.Суми ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_5 ,

розглянув клопотання слідчого СВ Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_5 погодженого з прокурором Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Суми, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, що навчається у Вищому професійному училищі машинобудівництва №11, група 10, 3 курс, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Органами досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється у тому, що він 01.09.2018 року близько 18:00 год. знаходячись неподалік будинку буд. № 32 по вул. Харківська в м. Суми, відкрито викрав з автомобіля «Daewoo Lanos» д.н.з НОМЕР_1 барсетку, в якій знаходились грошові кошти загальною сумою 950 гривень та документи потерпілого ОСОБА_7 , яим спричинив останньому шкоду на загальну заявлену суму 1200 грн.

В якості ризиків забезпечення даного запобіжного заходу слідчий вказав на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, може також незаконно впливати на потерпілого; також на думку слідства може вчинити інші кримінальні правопорушення та знищити речові докази.

У судовому засіданні слідчий своє клопотання підтримав у повному обсязі, обґрунтував його тими ж підставами, що зазначені у клопотанні і просив його задовольнити.

Прокурор теж підтримав клопотання слідчого, обґрунтувавши його тими ж підставами, що і слідчий і просив клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечував, при цьому пояснив, що немає підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а також відсутність ризиків зазначених слідчим та прокурором.
Захисник теж заперечив проти задоволення клопотання і просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Заслухавши пояснення слідчого, підозрюваного, думку прокурора та захисника, а також дослідивши долучені до клопотання копії матеріалів з кримінального провадження, доходжу висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Так, у відповідності з вимогами ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Так, у відповідності з ч.1 ст.183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

У судовому засіданні прокурор не довів неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, таких як наприклад домашній арешт.
Так, під час розгляду клопотання захисник підозрюваного повідомив, що ОСОБА_6 перебуває з 2016 року на обліку у психіатра та є студентом.
Тобто у даному випадку у подальшому буде проводитись відповідна судово-психіатрична експертиза. У разі встановлення психічних вад ОСОБА_6 , вказані обставини будуть впливати на кваліфікацію дій підозрюваного і застосування до нього запобіжних заходів.
Однак, з цього приводу слідчий та прокурор у судовому засіданні нічого пояснити не змогли.
Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором клопотання.

При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурором були доведені обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини 1 ст.194 КПК України, а саме було доведено наявність обґрунтованої підозри.

Одним із ключових прав, що захищаються Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, є право на свободу та особисту недоторканість, передбачвене ст.5 та уточнене ст.1 Протоколу № 4.

Важливим для розуміння сутності права на свободу та особисту недоторканість є те, що воно належить до групи так званих неабсолютних прав, оскільки пункт 1 ст.5 Конвенції визначає шість випадків, за яких це право правомірно може бути обмеже і серед цих випадків у підпункті «с» передбачено: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Головним критерієм указаної норми є обґрунтованість. Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. (Наприклад, п.48 Рішення ЄСПЛ у справі «Чеботарь проти Молдови»).

Також прокурором було доведено існування ризиків, передбачених п.п.1 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та/або суду, а також можливості вчинення іншого кримінального правопорушення.

Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_6 на даний час перебуває на обліку у психіатра, навчається на денній формі навчання і йому потрібно здобути освіту, виховувався у неповній сім`ї лише матір`ю, яка окрім нього виховує ще троє дітей, тому не зважаючи на те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, але за перелічених обставин доходжу висновку про можливість застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, яким може бути домашній арешт в період часу з 20:00 години до 07:00 години ранку наступного дня, для надання можливості навчання у денний час, що повністю забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, буде його стимулювати до утримання від вчинення інших кримінальних правопорушень і дасть йому змогу продовжувати навчання та покладення на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України строком на два місяці у виді:

1)прибувати до слідчого за першим викликом;

2)не відлучатись з м.Суми, де він проживає за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого;

3)повідомляти слідчого, прокурора (процесуального керівника) про зміну свого місця проживання або навчання;

4)утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 .

Крім того, посилання як слідчого, так і прокурора на те, що у Зарічному районному суді м.Суми на даний час розглядається обвинувальний акт відносно підозрюваного ОСОБА_6 також не є підставою для застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Оскільки як вбачається з відомостей про судимість, судом хоча і приймалось рішення про затримання ОСОБА_6 з метою приводу в судове засідання, але запобіжний захід відносно нього по зазначеному кримінальному провадженні не обирався, що свідчить про його належну процесуальну поведінку.

Варто зазначити, що повноваження суду (його права та обов`язки), надані державою, щодо обрання запобіжних заходів виключно судом та інтелектуально-вольова владна діяльність суду з вирішення спірних правових питань, враховуючи цілі та принципи права, загальні засади судочинства, конкретні обставини справи, дані про особу винного, справедливість обраного запобіжного заходу, можливість дотримання підозрюваним належної процесуальної поведінки, що має значення для вирішення питання про вид запобіжного заходу визначають поняття «судова дискреція» (судовий розсуд) у кримінальному судочинстві.

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема, у справі «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів та меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів з огляду на відповідність таких повноважень суду принципу верховенства права. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення у процесуальному документі суду.

Керуючись ст.ст.107, 177, 178, 181, 183, 194 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого задовольнити частково.

У задоволенні клопотання слідчого Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_5 в частині застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити за необґрунтованістю.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною йому залишати житло за місцем проживання у певний період доби з 20:00 години до 07:00 години ранку наступного дня з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України строком на 60 днів до 02.11.2018 року, а саме:
1)прибувати до слідчого за першим викликом;

2)не відлучатись з м.Суми, де він проживає за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого;

3)повідомляти слідчого, прокурора (процесуального керівника) про зміну свого місця проживання або навчання;

4)утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 .

Дана ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Сумської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1