печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 серпня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 в інтеерсах ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із клопотанням і просить скасувати арешт накладений ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 30.05.2014 у справі № 757/13907/14-к ТА ОСОБА_7 від 24.11.2014 у справі № 757/34602/14-к на видаткову частину належних їй рахунків у АТ «Укрексімбанк», МФО 322313, № НОМЕР_1 ; у ПАТ «Укрбізнесбанк», МФО 334969, № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 ; у ПАТ «ВБР», МФО 380719, № НОМЕР_6 ; у ПАТ «Ощадбанк», МФО 300465, № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 , № НОМЕР_12 , № НОМЕР_13 , № НОМЕР_14 , № НОМЕР_15
В обґрунтування клопотання вказано, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури Україні здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000915 від 18.05.2015. виділеному з матеріалів кримінального провадження № 0000359 від 07.05.2014. за підозрою колишнього Голови Національного банку України ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Адвокат зазначає, що приймаючи ухвали, слідчі судді виходили з того, що майно, на яке накладено арешт, є спільною сумісною власністю ОСОБА_5 та ОСОБА_8 що не відповідає дійсності. При цьому слідчі судді не вжили жодних заходів для з`ясування правового режиму права власності на кошти, які просила арештувати Генеральна прокуратура України, хоча вжиття таких заходів є очевидно необхідним в ситуації, коли арештовувалися поточні рахунки, відкриті не на ім`я підозрюваного, а на ім`я іншої особи, нехай і його дружини.
В свою чергу ОСОБА_5 із упевненістю заявляє, що арештовані кошти є її особистою приватною власністю, що підтверджується договором про поділ майна подружжя від 05.03.2010. за яким ОСОБА_5 набула право особистої приватної власності на грошові кошти в сумі 140 млн. грн., які в подальшому і розміщувала на відкритих на власне ім`я поточних рахунках у банківських установах як у гривні, так і після їх конвертації в доларах США або у цінних паперах.
Також адвокат вказує. що те, що арештовані кошти є особистою приватною власністю ОСОБА_5 підтверджуються також відомостями про доходи, які були нею отримані під час своєї трудової та іншої діяльності. Всі доходи були отримані нею офіційно з різних джерел та з них були утримані всі податки.
Факт отримання ОСОБА_5 доходів у сумах, достатніх для розміщення у банківських установах, підтверджується також відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків за період з 1 кварталу 1998 року по 4 квартал 2017 року, які були надані Державною податковою інспекцією у Шевченківському районі Головного управління ДФС у м. Києва за № 2217/А/26-59-08-02-07 від 04.04.2018 (далі - Відомості про доходи).
Так, відповідно до банківських виписок ПАТ «Укрексімбанк» та АТ «Ощадбанк» за період з 18.01.2012 по 29.07.2013 ОСОБА_5 у зазначені банківські установи було вкладено грошові кошти у гривнях та доларах США, які загальній сумі у гривневому еквіваленті складали 128 838 817, 06 гривень. Згідно Відомостей про доходи загальна сума доходів ОСОБА_9 складає 23 320 454, 00 гривень, а з урахуванням 140 мли. грн., отриманих згідно договору від 05.03.2010, загальна сума коштів що належить ОСОБА_5 складає 163 320 454, 00 гривень, яка значно перевищую суму коштів розміщених нею у банківських установах.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 вимоги і доводи клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав викладених в останньому.
Прокурор ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання вказуючи, що ОСОБА_8 та ОСОБА_5 є членами сім`ї та володіють вказаними грошовими коштами на праві спільної сумісної власності. Наразі здійснюється досудове розслідування та проводяться слідчі дії, у органу досудового слідства є достатні підстави вважати, що грошові кошти, акумульовані на банківських рахунках ОСОБА_5 , добуті її чоловіком ОСОБА_8 , злочинним шляхом та накопичувались ним на вказаних рахунках з метою приховування одержаного ним неправомірного прибутку та легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом.
Вислухавши адвоката, прокурора, вивчивши клопотання про арешт майна та матеріали додані до клопотання про його скасування арешту, приходжу до наступного висновку.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Звернувшись із клопотанням про скасування арешту накладеного слідчим суддею адвокат фактично обмежився посиланням на те, що в порушення ч. 3 та ч. 5 ст.132 КПК України арешт майна проведений без належного обґрунтування та доказів того, що вказане майно має значення для досудового розслідування та є речовим доказом в даному кримінальному провадженні.
При цьому слідчий суддя при розгляді клопотання про скасування арешту не вправі давати оцінку ухвалі слідчого судді яка постановлена за наслідками розгляду клопотання слідчого про накладення арешту в рамках кримінального провадження, та доказам, які були досліджені під час його розгляду, а вправі вирішити питання про скасування арешту з огляду на обставини, які не були предметом дослідження, та докази, які не були надані з огляду на відсутність власника арештованого майна в судовому засіданні, що позбавило його можливості подати їх слідчому судді.
Слідчий суддя, звертає увагу, що правомірність походження грошових коштів розташованих на вищевказаних банківських рахунках викликає обгрунтовані сумніви, враховуючи в тому числі незначний дохід одержаний ОСОБА_5 у відповідний період.
Наразі досудове розслідування в кримінальному провадженні триває, проводяться слідчі дії, разом з тим, доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б спростовувало висновки, викладені в ухвалі слідчого судді про арешт майна, а обставини, на які посилається адвокат в обґрунтування клопотання про скасування арешту майна, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування шляхом оцінки в сукупності з іншими зібраними у справі доказами.
З урахуванням вищевикладеного, адвокат не надав належного обґрунтування наявності обставин, що дають підстави стверджувати про те, що арешт було накладено не обґрунтовано або в його необхідності відпала потреба.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2,132,174,309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, залишити без задоволення. Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1