Справа № 640/5818/18
н/п 1-кс/640/3319/18
"11" квітня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
06.04.2018 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого про накладення арешту на майно, яке було вилучено у ОСОБА_4 , під час проведення огляду 03.04.2018 у службовому кабінеті № 205 СВ Куп`янського ВП ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: Харківська обл., м. Куп`янськ, вул. Харківська, 14, а саме на: кустарні ножиці.
На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що 23.03.2018 о 08:54 год. до Куп`янського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області надійшло повідомлення майстра дільниці ПАТ «Укртелеком» ОСОБА_5 , про те, що 23.03.2018 під мостом річки Оскіл по вулиці Сватівській в м. Куп`янськ, невідомі особи, таємно, шляхом вільного доступу, скоїли крадіжку телефонного кабелю марки ТПП 300х2х0,4 мм, довжиною 60 м та телефонний кабель марки ТПП 100х2х0,4, довжиною 60 м, після чого з місця скоєння злочину зникли. Матеріальний збиток встановлюється.
В ході проведення огляду від 03.04.2018 службового кабінету № 205 СВ Куп`янського ВП ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: Харківська обл., м. Куп`янськ, вул. Харківська, 14, ОСОБА_4 добровільно надав належні йому кустарні ножиці, та зазначив, що саме вказаний садовий інструмент він використовував з метою вирізання кабелю зв`язку, розташованого під мостом річки Оскіл по вулиці Сватівській в м. Куп`янськ Харківської області, під час скоєння крадіжки, що мала місце в нічний час 23.03.2018.
Слідчий вважає, що під час досудового розслідування для повного, всебічного та неупередженого розслідування, необхідно провести експертизу, крім того, вилучені в ході проведення огляду кустарні ножиці мають значення для доказування у кримінальному провадженні, та враховуючи, що вказані ножиці є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та можуть бути використані як доказ факту вчинення злочину, не застування арешту на вказане майно може призвести до його знищення, відчуження, приховування, інших незаконних дій, які можуть перешкодити кримінальному провадженню. З метою забезпечення кримінального провадження шляхом їх збереження, слідчий просить суд накласти арешт на вищезазначене майно.
Слідчий до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, подане ним клопотання просив задовольнити.
Власник майна до судового засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та слідчого.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
03.04.2018 в ході проведення огляду службового кабінету № 205 СВ Куп`янського ВП ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: Харківська обл., м. Куп`янськ, вул. Харківська, 14, ОСОБА_4 добровільно надав належні йому кустарні ножиці, та зазначив, що саме вказаний садовий інструмент він використовував з метою вирізання кабелю зв`язку, розташованого під мостом річки Оскіл по вулиці Сватівській в м. Куп`янськ Харківської області, під час скоєння крадіжки, що мала місце в нічний час 23.03.2018.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.185 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 03.04.2018р. огляду, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст. 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Накласти арешт на майно, яке було вилучено у ОСОБА_4 , під час проведення огляду 03.04.2018 у службовому кабінеті № 205 СВ Куп`янського ВП ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: Харківська обл., м. Куп`янськ, вул. Харківська, 14, а саме на: кустарні ножиці.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1