Справа №621/12/18
Пр. №1-кп/621/80/18
Ухвала
іменем України
22 жовтня 2018 року м. Зміїв
Зміївський районний суд Харківської області в скалді:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Змієві кримінальне провадження №0001234 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -
в с т а н о в и в:
В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження № 0001234 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
В ході досудового розслідування у відношенні ОСОБА_4 запобіжний захід не обирався.
Ухвалою суду від 28.09.2018 року оголошено розшук обвинуваченого ОСОБА_4 та надано дозвіл на затримання ОСОБА_4
22.10.2018 року судом отримано відомості про виконання ухвали суду про розшук обвинуваченого.
Обвинувачений ОСОБА_4 доставлений до суду.
В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, подане 28.09.2018 року та просила його задовольнити посилаючись на те, що обвинувачений ухиляється від явки до суду, ухвали про привід ОСОБА_4 не виконані у зв`язку із відсутністю останнього за місцем проживання та не встановлення його місця перебування. Враховуючи викладене та наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, прокурор просила задовольнити клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти клопотання прокурора, просили застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт. ОСОБА_4 пояснив, що він має захворювання, у зв`язку з чим, знаходився на лікуванні. Від суду не приховувався.
Вислухавши сторони, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку:
09.01.2018 року до суду направлено обвинувальний акт у відношенні ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 121 КК України.
10.01.2018 року призначено підготовче засідання.
У подальшому, підготовче засідання по кримінальному провадженню неодноразово відкладалось у зв`язку із неявкою ОСОБА_4 та його приводом. (а.с. 15, 22, 31, 46)
28.08.2018 року оголошено розшук обвинуваченого та надано дозвіл на затримання.
Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що знаходився на лікуванні, тому не міг з`явитись до суду. Однак, на підтвердження своїх доводів не надав жодних доказів.
У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Частиною 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Обвинувачений ОСОБА_4 є раніше судимою особою, 26.03.2016 року був звільнений за відбуттям стороку покарання, 02.12.2017 року вчинив новий тяжкий злочин, за який у разі визнання вини передбачене покарання у виді позбавлення волі від 5 до 8 років.
Згідно з п. 1"с" ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: - законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 раніше судимий, ухиляється від явки до суду, що свідчить про можливість застосування у відношенні нього запобіжного заходу - тримання під вартою.
Таким чином, у кримінальному провадженні є достатньо відомостей, які вказують на наявність зазначених ризиків, передбачених у статті 177 КПК України.
Сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у статті 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, та підтвердженим під час його судового розгляду.
Оцінивши обставини, визначені ст. 178 КПК України, дійшов висновку, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним вказаного злочину; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, і на які вказується у клопотанні; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
За таких обставин, клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою є обґрунтованим і підлягає задоволенню незважаючи на виключний характер цього запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
З урахуванням встановлених обставин суд вважає, що підстав для визначення застави у відношенні ОСОБА_4 відповідно до ст. 183 КПК не має.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197 КПК України, -
п о с т а н о в и в :
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_4 у виді тримання під вартою - задовольнити.
У задоволенні клопотання ОСОБА_4 та його захисника про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту - відмовити.
Застосувати у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід тримання під вартою без визначення розміру застави в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту його затримання, тобто з 21 жовтня 2018 року.
Строк дії ухвали встановити до 19 грудня 2018 року включно.
Зобов`язати прокурора негайно повідомити близького родича обвинуваченого ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно останнього.
Виконання ухвали доручити співробітникам Зміївського ВП ГУНП в Харківській області та направити ОСОБА_4 до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області протягом семи днів зі дня її оголошення.
Суддя: ОСОБА_1