печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 жовтня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях підлісних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про накладення арешту,-

ВСТАНОВИВ:
16.10.2018 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях підлісних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України про арешт майна на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, у кримінальному провадженні № 0001438 від 13.06.2018 року.

В обґрунтування клопотання зазначається наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період з початку 2016 року по теперішній час на території м. Дніпро, Дніпропетровської, Запорізької, Черкаської та інших областей здійснює протиправну діяльність група осіб до складу якої входять наступні учасники, а саме: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (іпн. НОМЕР_1 ), ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (іпн. НОМЕР_2 ), ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (іпн. НОМЕР_3 ), ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (іпн. НОМЕР_4 ), ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , (іпн. НОМЕР_5 ) та інші, які маючи на меті єдиний умисел у вигляді отримання незаконного прибутку, діючи з метою прикриття незаконної діяльності без мети ведення фінансово-господарської діяльності підприємств, використовуючи власні підприємства ТОВ «Оптінвесттрейд» (), ТОВ «Оптінвест-Трейд» (), ТОВ «Міксоторг» (), ТОВ «ОптЮа» (), ТОВ «Тікнос Україна» () та інші підконтрольні підприємства, зловживаючи службовим становищем здійснюють безпідставне формування податкового кредиту від оптових постачальників тютюнової продукції та в подальшому, шляхом надання знарядь та засобів у вигляді незаконно та безпідставно оформлених бухгалтерських та податкових документів про реалізацію товару без фактичного товарообігу, надають зацікавленим юридичним особам-клієнтам послуги з мінімізації податкових зобов`язань, тобто вчиняють пособництво в ухиленні від сплати податків в особливо великих розмірах.

Крім того, встановлено, що службові особи ТОВ «Оптінвесттрейд» (код 40699748), ТОВ «Оптінвест-Трейд» (), ТОВ «Тікнос Україна» () під керівництвом фактичних співвласників вказаних підприємства ОСОБА_6 та ОСОБА_5 з грудня 2016 року по теперішній час здійснюють придбання тютюнової продукції у ТОВ «Тедіс Україна» (), ТОВ «Філіп Морріс Сейлз Енд Дистрибюшн» () та інших оптових виробників.

Під час проведеного аналізу податкової звітності з грудня 2016 року по жовтень 2017 року встановлено, що ТОВ «Оптінвест-Трейд» () та ТОВ «Оптінвесттрейд» () документально відображає реалізацію тютюнової продукції в адресу підприємств з ознаками фіктивності та ризиковості: ТОВ «Будівельна компанія «Вільнос» (), ТОВ «Супра Трейд» (), ТОВ «Лекс Бранч Груп» (), ТОВ «Бест Прайд» (), ТОВ «Формтрейд» (), ТОВ «Фланер» (), ТОВ «Нано Трейдінг» (), ТОВ «ТП Плейн» (), ТОВ "Дніпромашпроектсервіс» (), ТОВ "Рейгерс Груп" (), ТОВ «Етернан» (), ТОВ «Роял-Трейдінвест» (), ТОВ "Мілтон Трейд» (), ТОВ «Міленкор» (), ТОВ "ТМП" (), ТОВ «Ліберт Компані» ().

Аналізом податкової звітності ТОВ «Оптінвесттрейд» () встановлено, що з листопада 2017 по теперішній час шляхом маніпулювання зазначеною в податкових накладних номенклатурою (замість «Передплата за сигарети в асортименті» вказано номенклатуру «Сигарети в асортименті») в адресу ТОВ «Вог Рітейл» (), ТОВ «Альтаір Лайт» (), ТОВ «Атран Компані» (), ТОВ «Емпайр Консалт» (), ТОВ «Онліс Фінанс» (), ТОВ «СМ-ОК» (), ТОВ «Фінконсульт» (), ТОВ «ЮГ-Мет» (41221319).

В свою чергу вищевказані підприємства не здійснюють перерахування безготівкових коштів в адресу ТОВ «Оптінвесттрейд» () за начебто придбану продукцію. Тобто фактичної оплати за «придбання» товару не відбувалось.

В свою чергу згідно податкових накладних за 2017-2018 роки було встановлено, що ТОВ «Оптінвесттрейд» купувало тютюнові вироби у ТОВ «Тедіс Україна» (), ТОВ «ТД «Львівська тютюнова фабрика ЛТД» (), ТОВ «Філіп Морріс Сейлз Енд Дистрибюшн» () та інших підприємств на загальну суму близько 2 млрд. грн.

Фактично отримана тютюнова продукція реалізується без відображення в бухгалтерському та податковому обліку за готівковий рахунок в адресу: фізичних осіб-підприємців, ТОВ «Тютюнова Лавка» (), ТОВ «Гермес» (), ТОВ «Мазальт ЛТД» (), ТОВ «Ті-Мастер» () та інших, при цьому, згідно податкової звітності, ТОВ «Оптінвесттрейд» майже не здійснює реалізацію тютюнових виробів, а залишає на складському зберіганні. Згідно даних Звіту про обсяги придбання та реалізації тютюнових виробів у оптовій мережі (форма 1-ОТ) за квітень 2018 року залишок тютюнової продукції склав 1336,99355 млн. шт. Таким чином ТОВ «Оптінвесттрейд» у порушення норм Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» №481/95-ВР від 19.12.1995, згідно з яким зберігання тютюнових виробів здійснюється в місцях зберігання тютюнових виробів, внесених до Єдиного реєстру, протягом 2016-2018 років здійснюють реалізацію тютюнових виробів за готівку, а документальне прикриття вказаних операцій надає ТОВ «Вог Ритейл» (), ТОВ «Альтаір Лайт» (), ТОВ «Атран Компані» (), ТОВ «Емпайр Консалт» (), ТОВ «Онліс Фінанс» (), ТОВ «СМ-ОК» (), ТОВ «Фінконсульт» (), ТОВ «ЮГ-Мет» (41221319) у зв`язку з чим фактичний залишок тютюнових виробів у місцях зберігання не відповідає інформації, внесеної до звіту форми 1-ОТ.

Дії групи осіб, які використовуючи підконтрольні їм фіктивні підприємства та здійснюють незаконну діяльність, кваліфіковано за ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212 КК України. Відповідно до ст. 12 КК України за сукупністю дані злочини є особливо тяжкими.

Крім того, в клопотанні зазначено, що з метою припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіюються Державі, діями групи осіб за рахунок використання фіктивного підприємництва, проведення псевдорозрахункових фінансовогосподарських операцій, не сплати податків, виникла необхідність у накладенні арешту суми ПДВ, розміщені в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) на рахунках зазначених підприємств.

Від прокурора надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів та конфіскації майна як виду покарання або доходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Також санкцією ч. 3 ст. 209 КК України передбачена конфіскація майна одержаного злочинним шляхом.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим СГ Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_9 від 09.10.2018 року кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ які належать вищезазначеним товариствам визнано речовим доказом.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по, ТОВ «Оптінвесттрейд» (), ТОВ «Оптінвест-Трейд» (), ТОВ «Міксоторг» (), ТОВ «ОптЮа» (), ТОВ «Тікнос Україна» (), ТОВ «Альтаір Лайт» (), ТОВ «Атран Компані» (), ТОВ «Емпайр Консалт» (), ТОВ «Онліс Фінанс» (), ТОВ «СМ-ОК» (), ТОВ «Фінконсульт» (), ТОВ «ЮГ-Мет» (41221319) із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Виконання ухвали доручити Державній фіскальній службі України.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1