печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 листопада 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕСЛА-ГРУПП» про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
ТОВ «ТЕСЛА-ГРУП» звернулось до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту, вказуючи наступне. Управлінням з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001239 від 03.10.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.205 Кримінального кодексу України (далі по тексту - КК України).
В рамках вищевказаного кримінального провадження, слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_3 ухвалою від 10 жовтня 2017 року у справі №757/59831/17-к було накладено арешт на грошові кошти, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕСЛА-ГРУПП» (далі по тексту - ТОВ «ТЕСЛА- ГРУПП»),
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від 10 жовтня 2017 року у справі №757/59831/17-к було задоволено клопотання сторони кримінального провадження - прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 та накладено арешт на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках ряду суб`єктів господарювання у банківських установах в частині видатку коштів.
Так, вищевказаною ухвалою накладено арешт на грошові кошти, що належать ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» (код ЄДРПОУ - 35888675) та знаходяться на наступних банківських рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , що відкриті у АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК», МФО 313849 (69037, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 39 Д).
Так, зі змісту ухвали слідчого судді від 10 жовтня 2017 року у справі №757/59831/17- к вбачається, що кримінальне провадження №0001239 від 03.10.2017 року, відкрите за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.205 КК України, та стосується наступних суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб): ТОВ «Проектівбуд» (код 40214651), ТОВ «Мастекбуд» (код 40052934), ТОВ «Буд Мейд» (код 40444915), ТОВ «Шах Монтаж Буд» (код 40094120), ТОВ «Промтехресурс» (код 39980865), ТОВ «Кібер Дайнемікс» (код 39468194).
При цьому, з ухвали слідчого судці від 10 жовтня 2017 року не вбачається, яке відношення ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» має до перелічених в попередньому абзаці юридичних осіб, що створені нібито з метою здійснення мінімізації сплати податків.
З мотивувальної частини ухвали слідчого судді вбачається, що органом досудового розслідування встановлено, що невстановлені особи у місті Києві створили та придбали наступні суб`єкти підприємницької діяльності (юридичні особи): ТОВ «Проектівбуд» (код 40214651), ТОВ «Мастекбуд» (код 40052934), ТОВ «Буд Мейд» (код 40444915), ТОВ «Шах Монтаж Буд» (код 40094120), ТОВ «Промтехресурс.» (код 39980865), ТОВ «Кібер Дайнемікс» (код 39468194) та інші, які на даний час встановлюються, з метою прикриття незаконної діяльності, що заподіяло велику матеріальну шкоду державі у вигляді фактичного ненадходження до державного бюджету обов`язкових до сплати платежів в особливо великих розмірах.
Під час слідства встановлено, що вказані вище товариства прикривають незаконну діяльність, яка полягає у мінімізації сплати податків за рахунок проведення безтоварних операцій з суб`єктами господарювання, до переліку яких входить, зокрема, ТОВ «ТЕСЛА- ГРУПП».
Проте, з вказаного вище не вбачається доведеність та підтвердженність органом досудового розслідування та слідчим суддею, відповідними доказами того факту, що ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» та/або його службові особи мають будь-яку причетність до вищезазначеної злочинної схеми, організатором якої є на разі невстановлені особи, та яка стала наслідком відкриття кримінального провадження № 0001239 від 03.10.2017 року.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необгрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173, 174 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Зі змісту ухвали від 10 жовтня 2017 року по справі №757/59831/17 вбачається, що ці обставини слідчим суддею не перевірялись.
Нормативне обґрунтування щодо скасування накладеного арешту.
1. 1. Так, відповідно до положень абз.1 ч.І ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
В свою чергу, абз.1 ч.І ст.170 КПК України визначає, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від
корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною 3 ст. 170 КПК України визначається, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.І ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 173 КПК України встановлено, що Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Всупереч викладеному, вбачається, що жодним чином не доведено у встановленому законодавством порядку факт відповідності арештованих грошові кошти, належних ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» ознакам, визначеним у ч.І ст.98 КПК України, а саме, зокрема те, що вказані грошові кошти було набуто кримінально-протиправним шляхом або вони отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (останнє взагалі має бути виключено з певного переліку, оскільки, як вже зазначено вище, ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» та його службові особи не є підозрюваними та/або обвинуваченими у вказаному кримінальному провадженні).
Зазначене надає всі підстави дійти висновку, що відносно грошових коштів ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП», на які було накладено арешт, відсутня сукупність підстав чи розумних підозр, які б дали можливість вважати, що вони є речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому необхідність застосування визначеного заходу кримінально-правового характеру не є доцільною.
Суттєвим фактом є те, що відповідно до ч.5 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Відповідно до ч.4 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті (арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Той факт, що ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» та його службові особи не є стороною кримінального провадження, вказаною у ч.4 та ч.5 ст.170 КПК України, а також органами досудового розслідування зазначаються інші особи, як такі, що вчинили кримінальне правопорушення, надає йому право на звернення з вказаним клопотанням.
Також, необхідно звернути увагу на п.2 ч.2 ст.173 КПК України, за аналогією якого можливо зазначити, що доцільне накладення арешту на майно може бути виключно у тому випадку, якщо таке майно можливо буде використати як доказ у кримінальному провадженні. Оскільки грошові кошти, що належать ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» на які було накладено арешт, через недоведеність таких підстав, не відповідають критеріям поняття «речовий доказ», то вони не можуть бути у подальшому використані в рамках розслідування кримінального провадження як такий.
Разом з тим, нова редакція п3 ч.2 ст.173 КПК України визначає, що особливістю накладення арешту на майно є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.
Враховуючи ті обставини, що є пряма відсутність відносно ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» та його службових осіб таких ознак, як наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, само собою доводить наявність підстав для скасування арешту на майно, у зв`язку з тим, що відпала така необхідність.
Разом з тим, застосування арешту грошових коштів ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» суттєво обмежує, та, у певній мірі, зупиняє правомірну підприємницьку діяльність товариства. Необхідно звернути увагу на те, що у зв`язку з позбавленням ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» можливості здійснювати свою підприємницьку діяльність, воно несе значні збитки, у зв`язку з тим, що не має можливості розраховуватись за вже поставлений товар, виконані роботи та прийняті послуги.
Такі обставини вказують ймовірність понесення фінансових санкцій з боку контрагентів ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП», які у відповідності до договірних умов мають на меті звертатися до суду з вимогами про стягнення штрафів та пені за несвоєчасні розрахунки.
Також, ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» не має можливості виконувати свою фінансово- господарську діяльність з постачання товарів, надання послуг, виконання робіт, з огляду на те, що його розрахункові рахунки заблоковано, що, у свою чергу, несе наслідки втраченої вигоди.
Таким чином, ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» має абсолютний ризик припинення своєї підприємницької діяльності, початку процедури банкротства у зв`язку з наближенням до границі стійкої неплатоспроможності. Такі дії по відношенню до ТОВ «ТЕСЛА- ГРУПП» є абсолютно неприпустимими в розрізі сприяння державою (її органами та структурами) розвитку підприємницької діяльності суб`єктами господарювання, оскільки політика держави повинна стимулювати підприємницьку діяльність у нарощуванні випуску продукції та наданні всіляких послуг.
Частина 4 ст. 173 КПК передбачає, що суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. Цю імперативну вимогу закону слідчим суддею не дотримано, і у такий спосіб зупинено підприємницьку діяльність ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП». В результаті чого, підприємство втратило можливість займатися підприємницькою діяльністю, сплачувати відповідні податки та збори, здійснювати розрахунки з контрагентами, тощо.
Також, з метою спростування тверджень слідчого та слідчого судді про те, що ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» є «фіктивним» підприємством, вказує наступне.
Юридична особа вважається створеною з дати її державної реєстрації. І припинити господарську діяльність такого підприємства можуть або його засновники за власним рішенням, або суд. Водночас слід зважати на те, що на сьогодні навіть суд не зможе назвати підприємство фіктивним. Та й взагалі терміна «фіктивна юридична особа» у чинному законодавстві України немає. Проте, саме припинити юридичну особу (скасувати державну реєстрацію на підставі судового рішення) можна, якщо під час судового розгляду справи підтвердяться ознаки фіктивності юрособи, в т. ч. визнання реєстраційних документів недійсними (ст. 55-1 ГКУ), а саме:зареєстровано (перереєстровано) на недійсні (втрачені, загублені) та підроблені документи;не зареєстровано у державних органах, якщо обов`язок реєстрації передбачено законодавством;зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшим переданням (оформленням) у володіння чи управління підставним (неіснуючим), померлим, безвісти зниклим особам або таким особам, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження;зареєстровано (перереєстровано) та проваджено фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників та призначених у законному порядку керівників.
Говорячи саме про підтвердження ознак фіктивності, ми говоримо про звернення податкового органу до адміністративного суду з позовом про визнання недійсними реєстраційних документів юридичної особи у разі виявлення однієї з ознак фіктивності, названих вище.
Чинний Податковий кодекс України надає право податковим органам звертатися до суду з адміністративними позовами про припинення юридичної особи, про визнання недійсними установчих (засновницьких) документів господарських суб`єктів, скасування державної реєстрації самої юридичної особи та змін до її установчих документів (п. 67.2 ПК України).
Якщо судом таки прийнято рішення про припинення юридичної особи, то таке підприємство є припиненим з дати внесення відповідного запису до Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприсмців та громадських формувань (далі - ЄДР), а не з дати набрання чинності рішенням суду (ч. 2 ст. 104 Цивільного кодексу України, ч. 12 ст. 36 Закону України про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань). Отже, важливо зрозуміти, що підприємство, навіть визнане таким, що має ознаки фіктивності, до дати внесення запису до ЄДР про його припинення є діючим з відповідними наслідками щодо укладених угод, а саме:усі угоди, укладені з дати державної реєстрації юридичної особи до дати внесення до ЄДР запису про її припинення, є дійсними. Те саме стосується й усього отриманого контрагентами за такими угодами, у т. ч. не позбавляє правового статусу податкові накладні;жоден з контрагентів не несе відповідальності як у разі несплати податків таким «фіктивним» підприємством, іншого порушення ним податкового законодавства, так і в разі внесення недостовірних відомостей про них до ЄДР за умови необізнаності щодо цього (ч. 2 ст. 18 Закону України про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань).
Кримінальний кодекс України у ст. 205 під терміном «фіктивне підприємництво» розуміє вчинення таких дій: «створення або придбання суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності або здійснення видів діяльності, щодо яких є заборона».
У розумінні вищевикладених обставин, жодним чином не доведено факт того, що ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП» є «фіктивним» або «з ознаками фіктивності», а тому доводи слідчого судді в цій частині є абсурдними та абсолютно необгрунтованими.
У відповідності до ч.І ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Однак, розгляд клопотання про накладення арешту на майно та постановлення ухвали слідчим суддею проводилося без участі представника ТОВ «ТЕСЛА-ГРУПП», що є прямим порушенням вищезазначеної норми.
Окрім того, у вказаній ухвалі відсутні посилання на наявність доказів того, що такі представники були викликані у судове засідання, однак, не з`явилися та про причину своєї неявки слідчому судді не повідомили, що б надало достатнього права слідчому судді розглядати таке клопотання за відсутності вказаних осіб.
Під час розгляду клопотання директор товариства ОСОБА_5 та адвокат підтримали подане клопотання за наведених у ньому обставин, просили вимоги задовольнити.
Прокурор за клопотанням якого було накладено арешт в судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином.
Вислухавши керівника та адвоката, вивчивши матеріали клопотання про накладення арешту, та матеріали додані до клопотання про його скасування, слід дійти наступного висновку.
Згідно ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів часників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та упередженого розслідування і судового розгляду.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.
Викладені заявником доводи та додані до клопотання матеріали, які в силу відсутності заявника під час вирішення клопотання слідчого не були предметом вивчення слідчим суддею, переконують в необґрунтованості накладеного арешту, а тому клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2, 174,309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
скасувати накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 10 жовтня 2017 року у справі №757/59831/17 арешт на грошові кошти, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕСЛА-ГРУПП» (69006, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Північне Шосе, буд.30, ) та знаходяться на банківських рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , відкритих у АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК», МФО 313849 (69037, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 39 Д). Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1