Справа № 646/6176/17
№ провадження 1-кс/646/4577/2017
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21.09.2017 року м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001870 від 02.09.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України -
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на речі, вилучені під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 : мобільний телефон ТМ «Nomi» модель I 184, imei 1) НОМЕР_1 , 2) НОМЕР_2 , чорного кольору, з сім картою з номером на ній НОМЕР_3 ; мобільний телефон ТМ «Samsung» модель А5, imei 1) НОМЕР_4 2) НОМЕР_5 з сім картою мобільного оператора «Лайф»; банківська карта банку «UKRSIBBANK» на ім`я ОСОБА_3 № НОМЕР_6 ; банківська карта банку «Приватбанк» № НОМЕР_7 ; банківська карта банку «Приватбанк» № НОМЕР_8 ; закордонний паспорт на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія № НОМЕР_9 , які в даний момент знаходяться на зберіганні у Основ`янському ВП ГУ НП в Харківській області, за адресою: місто Харків, проспект Гагаріна, 76.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що 28.08.2017 ОСОБА_3 діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою реалізації подальшого умислу направленого на заволодіння чужими грошовими коштами шляхом обману під виглядом обміну валют, переслідуючи мету приховання своїх анкетних даних, шляхом пред`явлення паспорту громадянина України серія НОМЕР_10 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 із незаконно вклеєною своєю фотографією, уклав з ОСОБА_5 договір оренди нежитлового приміщення розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , та обладнав його під пункт обміну валют.

Після чого, ОСОБА_3 продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, в мережі інтернет - на сайті «minfin.com.ua», виклав об`яву про обмін валют з гривні на долари США за курсом 25,73 гривен за один долар США, також розмістивши в ньому контактний номер телефону.

Так, 01.09.2017 близько 12 години 00 хвилин, до ОСОБА_3 зателефонував раніше невідомий йому ОСОБА_6 , який домовився з ним про обмін грошових коштів в сумі 514600 гривень на 20000 доларів США, у вказаному в об`яві пункті обміну валют за адресою: АДРЕСА_2 .

01.09.2017 близько 12 години 25 хвилин, ОСОБА_3 , з метою реалізації свого злочинного плану по заволодінню чужими грошовими коштами, знаходячись у заздалегідь підготовленому та оснащеному під пункт обміну валют приміщенні, розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою наживи, шляхом обману, представляючись робітником пункту обміну валют, яким він не був, через віконце, що встановлено у двері даного приміщенні, прийняв від ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 514600 гривень, які належали його рідному братові ОСОБА_7 , під виглядом подальшого обміну на 20000 доларів США, не маючи наміру передавати їх останньому.

У подальшому, ОСОБА_3 реалізуючи свій злочинний намір, непомітно для ОСОБА_6 вийшов з незаконно отриманими від нього грошовими коштами через двері, розташовані у іншому боці приміщення, та з місця скоєння злочину зник, розпорядившись викраденими грошима на власний розсуд, спричинивши своїми діями ОСОБА_7 матеріальну шкоду в особливо великих розмірах.

21.09.2017 під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 виявлено та вилучено: мобільний телефон ТМ «Nomi» модель I 184, imei 1) НОМЕР_1 , 2) НОМЕР_2 , чорного кольору, з сім картою з номером на ній НОМЕР_3 ; мобільний телефон ТМ «Samsung» модель А5, imei 1) НОМЕР_4 2) НОМЕР_5 з сім картою мобільного оператора «Лайф»; банківська карта банку «UKRSIBBANK» на ім`я ОСОБА_3 № НОМЕР_6 ; банківська карта банку «Приватбанк» № НОМЕР_7 ; банківська карта банку «Приватбанк» № НОМЕР_8 ; закордонний паспорт на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія № НОМЕР_9 .

Слідчий зазанчила, що дані предмети та документи визнані речовими доказами по вищевказаному кримінальному провадженню та те, що повернення вилучених речей може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених речей, можуть бути вжиті заходи, та вчинені дії, направленні їх знищення чи видалення інформації, що значно ускладнить або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені та в подальшому є необхідність в проведенні відповідних судових експертиз.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання слідчому, виходячи з наступного.
За правилами п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України,у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Однак, у клопотанні слідчого не конкретизовано мету відповідно до положень ст. 170 КПК України, відповідно до якої потрібно накласти арешт на виявлене та вилучене майно.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання
Згідно вимог ч. 6 ст. 173 КПК України,ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
Згідно порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні, визначеного в ч. 1 ст. 135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Проте, в клопотанні слідчого не зазначено адрес, номерів телефонів, мобільних телефонів, електронної пошти, чи факсимільного зв`язку фізичних, чи юридичних осіб, які є власниками майна, переліку таких власників вилученого майна, що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, - судового виклику власника майна для розгляду даного клопотання. При цьому, такий судовий виклик власника майна є обов`язковим, оскільки за змістом ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт майна може розглядатися без повідомлення власника майна виключно у випадку, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, яке не було тимчасово вилучене.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню слідчому для усунення вказаних недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7,171,172,309,372 КПК України,-
ухвалив:
Клопотання старшого слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001870 від 02.09.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України - повернути слідчому та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1