Справа № 640/4891/18
н/п 1-кс/640/2763/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" квітня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

В ході здійснення досудового розслідування встановлено, що 28.03.2018 о 22 годині 13 хвилин громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , намагався здійснити переміщення через МПП «Гоптівка» з території України до РФ з приховуванням від митного контролю прилад спостереження - ТНП-205, що підлягає державному експортному контролю, без відповідного дозволу Державної служби експортного контролю України. На підставі орієнтування Управління у зазначеного громадянина співробітниками ДФС Харківської митниці було виявлено прилад спостереження - ТНП-205 та складений відповідний протокол про порушення митних правил. За попередніми даними, прилад спостереження - ТНП-205, використовується в якості приладу спостереження навідника бронетранспортеру БТР - 80 та відноситься до товарів військового призначення. За наявними даними, громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не зареєстрований в Державній службі експортного контролю України, як суб`єкт здійснення міжнародних передач товарів, що підлягають державному експортному контролю, та не отримував дозволу на здійснення експорту до РФ приладу спостереження - НП-205.
Так, 29.03.2018 р. за результатом огляду місця події на МАПП «Гоптівка» МП «Щербаківка» у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено прилад спостереження ТНП-205.
Під час огляду здійснено первинний аналіз вищевказаного предмету в результаті чого встановлено, що він є носієм інформації, яка містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
29.03.2018 виявлений під час огляду місця події предмет визнаний речовим доказом у вищевказаному кримінальному провадженні, зокрема прилад спостереження ТНП-205.
До теперішнього часу у кримінальному провадженні жодній особі не повідомлялося про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 333 КК України.
Як зазначено слідчим, предмети, вилучені за результатом проведення огляду місця події 29.03.2018 відповідають критеріям статті 98 КПК України та можуть свідчити про причетність ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 333 КК України.
Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, вилучення вказаних предметів та документів під час огляду місця події у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за участю та у присутності останнього, є конкретним фактом, підтверджуючим право власності на майно.
Слідчий зазначає, що з метою збереження речових доказів, які містять відомості, що можуть бути використані, як докази при проведенні досудового розслідування за вказаним кримінальним провадженням, та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначений в клопотанні вилучений під час огляду місця події у громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прилад спостереження ТНП-205.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надала суду заяву про розгляд даного клопотання без її участі, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_5 , власник майна, надав суду заяву про розгляд клопотання слідчого про арешт вилученого у нього майна без його участі.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушенння, передбачене ч. 1 ст. 333 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації на вилученому 29.03.2018 р. під час огляду місця події на МАПП «Гоптівка» МП «Щербаківка» приладі спостереження ТНП-205, який є власністю громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зберіг на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України,- на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на вилучений 29.03.2018 під час проведення огляду місця події на МАПП «Гоптівка» МП «Щербаківка» прилад спостереження ТНП-205, який є власністю громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру зберігання речових доказів слідчого відділу УСБУ в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 2.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1