печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9402/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 березня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ "КУА "Система плюс" про скасування арешту майна по кримінальному провадженні № 0000142

В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.12.2017 року у справі № 757/73659/17-к за клопотанням прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000142.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з викладених в ньому обставин.
Прокурор ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, подав через канцелярію суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, в якій вказав, що заперечує проти задоволення клопотання у повному обсязі, потреба у застосуванні даного заходу забезпечення кримінального провадження не відпала. Арешт накладено обґрунтовано.
Заслухавши пояснення адвоката, дослідивши матеріали справи, приходить до слідуючого.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Таким чином, виходячи з наведених положень ст. 174 КПК України, питання про скасування арешту розглядається слідчим суддею за відповідним зверненням осіб, визначених частиною першої цієї статті.
В судовому засіданні встановлено, що Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000142 від 17.03.2017 за фактами заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, фіктивного підприємництва, вчиненого повторно, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 205 КК України, вчинення фінансових операцій з коштами, одержаних в наслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, а також вчинення дій, спрямованих на приховування та маскування незаконного походження таких коштів, вчинених організованою групою, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України, умисного ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчинене службовою особою підприємства, установи, організації, незалежно від форми власності, що призвели до фактичного ненадходження до бюджетів чи державних цільових фондів коштів в особливо великих розмірах, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, умисних дій, що мають ознаки маніпулювання на фондовій біржі, встановлені відповідно до закону щодо державного регулювання ринку цінних паперів, вчинених за попередньою змовою групою осіб, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 222-1 КК України, незаконне придбання та зберігання наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, умисне зловживання владою або службовим становищем, що спричинило тяжкі наслідки, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 366 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.12.2017 року у справі № 757/73659/17-к накладено у кримінальному провадженні № 0000142 арешт на майно, а саме: інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Система плюс» () ПВІФ «Актив» НВЗТ (ЄДРІСІ 2331435), реєстраційний №1739 від 01.06.2010, у кількості 500 000 штук вартістю 50 000 000 грн., інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Система плюс» () ПВІФ «Базис» НВЗТ (ЄДРІСІ 2331436), реєстраційний №1736 від 01.06.2010, у кількості 600 000 штук вартістю 60 000 000 грн., інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Система плюс» () ПВІФ «Вектор» НВЗТ (ЄДРІСІ 2331434), реєстраційний №1737 від 01.06.2010, у кількості 1 500 000 штук вартістю 150 000 000 грн., інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Система плюс» () ПВІФ «Гарант» НВЗТ (ЄДРІСІ 2331433), реєстраційний №1738 від 01.06.2010, у кількості 1 500 000 штук вартістю 150 000 000 грн., інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Система плюс» () ПВІФ «Довіра» НВЗТ (ЄДРІСІ 2331478), реєстраційний №1926 від 17.11.2010, у кількості 1 000 000 штук вартістю 100 000 000 грн., інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Система плюс» () ПВІФ «Єврофонд» НВЗТ (ЄДРІСІ 2331477), реєстраційний №1927 від 17.11.2010, у кількості 1 000 000 штук вартістю 100 000 000 грн., інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Система плюс» () ПВІФ «Життя» НВЗТ (ЄДРІСІ 23300100), реєстраційний №00497 від 18.09.2013, у кількості 200 000 штук вартістю 20 000 000 грн., інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Система плюс» () ПВІФ «Злагода» НВЗТ (ЄДРІСІ 23300099), реєстраційний №00496 від 18.09.2013, у кількості 200 000 штук вартістю 20 000 000 грн., - які обліковуються в ПАТ «Національний депозитарій України» (), адреса: м. Київ, вул. Нижній Вал, 17/8.
Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 Кримінального процесуального кодексу України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Слідчий суддя дослідивши матеріали, вважає, що доводи клопотання про скасування арешту є необґрунтованими, оскільки на час винесення ухвали про накладення арешту на інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Система плюс» існували підстави для такого арешту, крім того слідчим суддею не встановлено, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї або іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно. Таким чином, слідчий суддя вважає накладений арешт на інвестиційні сертифікати ТОВ «КУА «Система плюс», з урахуванням наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню. Керуючись ст.ст. 174, 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ "КУА "Система плюс" про скасування арешту майна по кримінальному провадженні № 0000142 залишити без задоволення.

Ухвала окарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде оголошений 12.03.2018р. о 17.35 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1