Справа № 645/5431/17
Провадження № 1-кс/645/931/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 грудня 2017 року слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , секретар судового засідання ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0003277 від 03 грудня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в:
Старший слідчий СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_4 звернулася до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 Харківської області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно, що було вилучено під час складання протоколу в порядку ст. 208 КПК України від 03.12.2017 року, за адресою м. Харків, вул. Невельського, 1/32, а саме: куртку спортивну чорного кольору з синіми рукавами з ліва, на лівій частині якої маються розмиті плями бурого кольору; джинси синього кольору на яких мається на лівій та правій стороні плями бурого кольору; кросівки синього кольору, на правому кросівку маються плями бурого кольору на лівому кросівку з зовнішньої його сторони мається одна пляма бурого кольору.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначав, що 02.12.2017 року приблизно 22 годині ОСОБА_5 знаходячись за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , в телефонному режимі домовився про зустріч з раніше незнайомим йому ОСОБА_6 , якого приревнував до своєї дружини ОСОБА_7 .

В цей же день, в узгоджений з потерпілим час, приблизно о 23 годині 45 хвилин ОСОБА_5 , маючи при собі заздалегідь заготовлений належний йому кухонний ніж з дерев`яною рукояткою коричневого кольору, підійшов до місця зустрічі, а саме до п`ятого під`їзду буд. АДРЕСА_2 , де дочекавшись ОСОБА_6 вступив з ним в словесний конфлікт.

В ході конфлікту, ОСОБА_5 , маючи намір направлений на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_6 , дістав з лівої кишені куртки належний йому кухонний ніж з дерев`яною рукояткою коричневого кольору та тримаючи ніж в правій руці, усвідомлюючи, що наносить удар у життєво важливий орган, розуміючи, що від його дій можуть настати тяжкі наслідки у вигляді тяжких тілесних ушкоджень, діючи умисно, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій, та бажаючи настання зазначених наслідків, наніс ОСОБА_6 , не менше 4 ударів, два з яких - в область тулуба та два - в область правої нижньої кінцівки, спричинивши останньому, згідно довідки з Інституту загальної та невідкладної хірургії імені В.Т. Зайцева Національної академії медичних наук України від 03.12.2017 колото різані рани, а саме: грудної клітини (без проникнення), черевної порожнини (з проникненням) без поранень внутрішніх органів, дві колото різані рани правої нижньої кінцівки без пошкодження магістральних судин.

03.12.2017 року в порядку ст. 208 КПК України був затриманий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та фактично мешкає за адресою АДРЕСА_1 , під час складання якої у ОСОБА_5 , було вилучено: куртку спортивну чорного кольору з синіми рукавами з ліва, на лівій частині якої маються розмиті плями бурого кольору, джинси синього кольору на яких мається на лівій та правій стороні плями бурого кольору, кросівки синього кольору, на правому кросівку маються плями бурого кольору на лівому кросівку з зовнішньої його сторони мається одна пляма бурого кольору.

Враховуючи, що вилучені вищезазначені речі є речовими доказами по кримінальному провадженню та могли зберегти на собі сліди вчинених кримінальних правопорушень слідчий просив накласти на них арешт.

В судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання.

Захисник підозрюваного-адвокат ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляду клопотання за його відсутності без фіксації технічними засобами.

Підозрюваний в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ст. 172 КПК України, неприбуття в судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторони кримінального провадження, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, вважає необхідним зазначити наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 03.12.2017 року, що долучений до матеріалів клопотання, під час обшуку у ОСОБА_5 , було вилучено: куртку спортивну чорного кольору з синіми рукавами з ліва, на лівій частині якої маються розмиті плями бурого кольору, джинси синього кольору на яких мається на лівій та правій стороні плями бурого кольору, кросівки синього кольору, на правому кросівку маються плями бурого кольору, на лівому кросівку з зовнішньої його сторони мається одна пляма бурого кольору.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, якщо є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Таким чином, мається правова підстава, передбачена п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України для накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення обшуку підозрюваного ОСОБА_5 03.12.2017 року при складанні протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 03.12.2017 року.

Арешт тимчасово вилученого майна полягає в забороні користуватися та розпоряджатися ним володільцю та власнику.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасника процесуальної дії не надійшло, за ініціативою слідчого судді не здійснювалось, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:
Клопотання старшого слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0003277 від 03 грудня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучено під час складання протоколу в порядку ст. 208 КПК України від 03.12.2017 року, за адресою м. Харків, вул. Невельського, 1/32, а саме:

- куртку спортивну чорного кольору з синіми рукавами з ліва, на лівій частині якої маються розмиті плями бурого кольору;

- джинси синього кольору на яких мається на лівій та правій стороні плями бурого кольору;

- кросівки синього кольору, на правому кросівку маються плями бурого кольору на лівому кросівку з зовнішньої його сторони мається одна пляма бурого кольору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1