УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2017 року м. Хмельницький
В судове засідання 28.12.2017 р. скаржник повторно не з`явився, будучи належним чином повідомленим про місце, день та час розгляду справи, про що свідчить розписка на ім`я ОСОБА_3 про явку до суду на розгляд десяти його справ, який відбудеться з 11год.до 13.00год. 28.12.2017 року.( Розписуватись за отримання повісток по кожній справі окремо ОСОБА_3 відмовився, про що секретарем судового засідання складено акт)
Ч.3 ст.306 КПК України визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Отже, як вбачається із положень вищевказаної норми, слідчий суддя не вправі проводити розгляд скарги за відсутності скаржника за будь-яких умов.
Також ч.2 ст.306 КПК України визначено строк розгляду скарги тривалістю у сімдесят дві години.
В той же час, слідчий суддя приходить до висновку, що в діях скаржника вбачаються очевидні ознаки зловживання своїми процесуальними правами. Так, подаючи скаргу, останній не надав будь-яких засобів для швидкого з ним зв`язку (номер телефону, електронної пошти, тощо). Попередньо 14.11.2017 року, під час розгляду скарги заявив відвід слідчому судді, в подальшому не з`являвся у відділення поштового зв`язку для отримання повістки та відмовлявся отримувати повістки в приміщенні суду, про що складено відповідний акт. В сукупності це свідчить про його незацікавленість у розгляді даної скарги в строки, визначені законом.
Згідно розділу 7 Узагальнення ВССУ "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" визначено наступне: " …у разі неявки скаржника слідчі судді постановляють ухвали про залишення відповідних скарг без розгляду. Такий підхід суду відповідає вимогам ч. 3 ст. 306 КПК, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.
Цієї позиції дотримуються і в своїй практиці апеляційні суди.
Отже, у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд ".
Слідчий суддя вважає за можливе взяти до уваги положення вказаного узагальнення виходячи із наступного.
Забезпечення однакового застосування норм матеріального та процесуального законодавства полягає у наданні на законодавчому рівні можливості Вищому спеціалізованому суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вивчати й узагальнювати судову практику при вирішенні справ цивільної та кримінальної юрисдикцій. Наслідком такого узагальнення є реалізація повноваження вищого спеціалізованого суду, передбаченого п. 2 ст. 32 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», щодо надання судам нижчих інстанцій кваліфікованої допомоги з боку суду вищого рівня у вигляді надання рекомендаційних роз`яснень із питань правозастосування. За змістом п. 2 ст. 32 Закону ВССУ дає спеціалізованим судам нижчого рівня рекомендаційні роз`яснення з питань застосування законодавства щодо вирішення справ відповідної судової юрисдикції (цивільної та кримінальної).
Слідчий суддя вважає, що враховуючи положення ст.7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає суду право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.
За таких обставин, враховуючи те, що матеріали справи містять переконливі докази про повідомлення скаржника про місце, день та час розгляду справи (і зворотного не доведено), слідчий суддя вважає, що він позбавлений можливості ухвалити будь-яке інше законне судове рішення за відсутності скаржника, що прямо заборонено законом, а беручи до уваги очевидне зловживання скаржником своїми процесуальними правами, що полягає в ігноруванні судових викликів та ухиленні від явки в судові засідання, подана на адресу суду скарга має бути залишена без розгляду.
Керуючись ст.ст.304,306,372 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Хмельницької області

Слідчий суддя