печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 квітня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про арешт майна, -
В С Т А Н О В И В :
До провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004294.

Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004294 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358 КК України.

В судове засідання прокурор не з`явився, через канцелярію суду надавши заяву про розгляд клопотання у його відсутність, в якій його вимоги підтримав та просив задовольнити.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання у відсутності власника майна, з огляду на те, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.
Як вказує прокурор у своєму клопотанні, в період з 2016 року по теперішній час ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , діючи умисно, за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами на території Дніпропетровської, Запорізької, Київської, Харківської областей та м. Києва, в порушення ст.ст. 81, 87, 89 Цивільного Кодексу України, ст.ст. 55-1, 56, 57, 62 Господарського кодексу України та ст.ст. 9, 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців», вчинили фіктивне підприємництво, шляхом створення/придбання низки суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб), у тому числі, серед іншого, ТОВ «Аркет-Груп» (), ТОВ «Арт Прайм Груп» (), ТОВ «Пелетон Трейд» (), ТОВ «Ліно Інвест» (), ТОВ «Юна Трейд Груп» (), ТОВ «Ларос Трейд» (), ТОВ «Воліс Груп» (), ТОВ «Наус Інвест» (), з метою прикриття незаконної діяльності, яка полягала у наданні суб`єктам підприємницької діяльності реального сектору економіки послуг по ухиленню від сплати податків, незаконному переведенню безготівкових коштів в готівку, легалізації коштів отриманих злочинних шляхом, минаючи при цьому систему оподаткування, шляхом документального оформлення, безтоварних операцій з купівлі-продажу товарів, робіт та послуг.

Крім цього, у період з 2016 року по теперішній час зазначена вище група осіб, діючи за попередньою змовою із службовими особами ТОВ «Ерідан-Макс» (), ТОВ «Гринлайн Плюс» (), ТОВ «Дейліз Інвест» (), ТОВ «Сінекс-Трейд» (), ТОВ «Гленкор-Трейд» (), ФОП « ОСОБА_12 » (код платника НОМЕР_1 ), ФОП « ОСОБА_13 » (код платника НОМЕР_2 ), внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України, створення суб`єктів підприємницької діяльності з ознаками фіктивності, здійснювали фінансові операції з коштами, які надходили на рахунок підконтрольних підприємств від підприємств реального сектору економіки за начебто виконанні роботи (послуги), які фактично ними не виконувались, з метою виводу грошових коштів у тіньовий, тобто неконтрольований державою, обіг та їх подальшу легалізацію, а також перерахували кошти на рахунки інших суб`єктів підприємницької діяльності та з метою переведення їх у готівку через розрахункові рахунки, відкриті у низці банківських установ.

Дії групи осіб, які використовуючи підконтрольні їм фіктивні підприємства, здійснюють незаконну діяльність, кваліфіковано за ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358 КК України. Відповідно до ст. 12 КК України за сукупністю дані злочини є особливо тяжкими.

Слідством установлено, що указані вище суб`єкти підприємницької діяльності (юридичні особи), відомості про які містяться у матеріалах зазначеного кримінального провадження, були придбані (створені) групою осіб, з метою прикриття незаконної діяльності. Так, встановивши контроль над вище вказаними підприємствами (отримали у володіння установчі, реєстраційні документи, документи про відкриття банківських рахунків, ключі доступу до системи електронних платежів «клієнт-банк» та кліше круглих печаток), вказані особи отримали можливість складати та видавати від імені зазначених підприємств первинні фінансово-господарські документи про безтоварні операції з продажу (придбання) товарів, виконання робіт, надання послуг в адресу суб`єктів підприємницької діяльності реального сектору економіки, отримувати від даних суб`єктів безготівкові кошти в рахунок сплати за начебто реалізовані товари, виконані роботи, наданні послуги та переводити їх в готівку, минаючи при цьому систему оподаткування.

Проведеними аналізом податкової звітності задіяних у незаконній діяльності підприємств з ознаками фіктивності, яка міститься в інформаційно-аналітичному ресурсі ДФС України та відповідає оригіналам, встановлено, що в період з 2016 року по теперішній час уся податкова звітність указаних суб`єктів підприємницької діяльності з ознаками фіктивності до контролюючих органів ДФС України надходила з одних ІР-адрес, що підтверджує факт ведення бухгалтерського та податкового обліку групою осіб та встановлення повного контролю над їх діяльністю, за рахунок отримання всіх документів та печаток підприємств, відразу ж після їх реєстрації/перереєстрації.

Проведеними слідчими діями по кримінальному провадженню встановлено, що службові особи ТОВ «Ерідан-Макс» (), ТОВ «Гринлайн Плюс» (), ТОВ «Дейліз Інвест» (), ТОВ «Сінекс-Трейд» (), ТОВ «Гленкор-Трейд» (), ФОП « ОСОБА_12 » (код платника НОМЕР_1 ), ФОП « ОСОБА_13 » (код платника НОМЕР_2 ), діючи за попередньою змовою з групою осіб організували незаконну діяльність, направлену на легалізацію коштів отриманих злочинним шляхом, а також мінімізацію податкового навантаження та, як наслідок, ухилення від сплати податків до державного бюджету.

Так, ТОВ «Ерідан-Макс» (), ТОВ «Гринлайн Плюс» (), ТОВ «Дейліз Інвест» (), ТОВ «Сінекс-Трейд» (), ТОВ «Гленкор-Трейд» (), ФОП « ОСОБА_12 » (код платника НОМЕР_1 ), ФОП « ОСОБА_13 » (код платника НОМЕР_2 ), здійснюють підприємницьку діяльність, направлену на оптово-роздрібну торгівлю тютюновими виробами на території України. Реалізація товарів відбувається з відповідною націнкою в оптово-роздрібній мережі підприємствам та фізичними особамипідприємцям. Розрахунки за реалізовані товари проводяться виключно в готівковій формі без проведення їх через сертифіковані реєстратори розрахункових операцій та не оприбутковують їх в бухгалтерському обліку підприємств, а обліковують в документах «тіньової» бухгалтерії.

З метою легалізації отриманих готівкових коштів, прикриття незаконних фінансово-господарських операцій з продажу тютюнових виробів, службові особи ТОВ «Ерідан-Макс» (), ТОВ «Гринлайн Плюс» (), ТОВ «Дейліз Інвест» (), ТОВ «Сінекс-Трейд» (), ТОВ «Гленкор-Трейд» (), ФОП « ОСОБА_12 » (код платника НОМЕР_1 ), ФОП « ОСОБА_13 » (код платника НОМЕР_2 ), документально оформлюють безтоварні псевдогосподарські операції щодо реалізації тютюнових виробів за ціною собівартості, на адресу суб`єктів підприємницької діяльності з ознаками фіктивності та суб`єктів підприємницької діяльності реального сектору економіки, які потребують незаконного переведення безготівкових коштів в готівку, минаючи при цьому систему оподаткування, органи фінансового контролю та моніторингу України.

В подальшому, прикривши вказані псевдогосподарські фінансові операції документальним оформленням, службові особи ТОВ «Ерідан-Макс» (), ТОВ «Гринлайн Плюс» (), ТОВ «Дейліз Інвест» (), ТОВ «Сінекс-Трейд» (), ТОВ «Гленкор-Трейд» (), ФОП « ОСОБА_12 » (код платника НОМЕР_1 ), ФОП « ОСОБА_13 » (код платника НОМЕР_2 ), отримують від вищевказаних фіктивних підприємств безготівкові кошти в рахунок сплати за «нібито» реалізовані товари, за ціною нижче ринкової.

Отримані безготівкові кошти від фіктивних підприємств перераховуються в адресу підприємств постачальників, а не оприбутковані по бухгалтерському обліку готівкові кошти, отримані від реалізації товарів оптовим та роздрібним покупцям, передаються «вигодонабувачам» за виключенням 3-5% від суми отриманих коштів в безготівковій формі.

Вищезазначена злочинна схема забезпечує незаконне виведення безготівкових коштів підприємств реального сектору економіки у тіньовий, тобто неконтрольований державою, обіг, минаючи при цьому систему оподаткування, органи державного контролю та фінансового моніторингу, що призводить до ненадходження податків до державного бюджету та легалізації коштів, отриманих злочинним шляхом.

Дії групи осіб, які використовуючи підконтрольні їм фіктивні підприємства, здійснюють незаконну діяльність, кваліфіковано за ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. 3ст. 358 КК України. Відповідно до ст. 12 КК України за сукупністю дані злочини є особливо тяжкими.

Постановою слідчого слідчої групи третього слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України ОСОБА_15 від 13 березня 2018 року в порядку ст. 98, 110 КПК України, грошові кошти, які знаходяться на вказаних банківських рахунках визнано речовим доказом.

Слідчим суддею встановлено, що в ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти, грошові кошти, які знаходяться на вказаних банківських рахунках визнано речовим доказом.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном може бути застосована лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховуванная, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання прокурора про арешт вказаного майна, яке не було тимчасово вилучене, необхідно розглядати без повідомлення підозрюваного, іншого власника майна, їх захисників, представників чи законних представників, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Оскільки, кошти на рахунках, на які просить накласти арешт прокурор, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до приховування, зникнення, втрати, використання відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню в частині накладення арешту на грошові рахунки.
Щодо вимог клопотання про зобов`язання службових осіб банківської установи негайно надати органу досудового розслідування інформацію про залишки коштів на рахунках на момент накладення арешту у вигляді довідки, то вони є необґрунтованими, оскільки, виходячи з положень ст. 170 КПК України не входять до компетенції слідчого судді при розгляді клопотання про накладення арешту, а тому клопотання в цій частині задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 130, 132, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на кошти, які знаходяться на рахунках: ТОВ «ПРОДЖЕКТ ДЕСІЖН» () № НОМЕР_3 ; ТОВ «Дейліз Інвест» () № НОМЕР_4 ; відкриті в ПАТ «ЄВРОПРОМБАНК» (МФО 377090), що розташований за адресою: м. Київ бульвар Шевченка Тараса, будинок 11, приміщення 51;
-ТОВ «Дейліз Інвест» () № НОМЕР_5 відкритий в ПАТ «МТБ БАНК» (МФО 328168), що розташований за адресою: м. Чорноморськ проспект Миру, 28;
-ТОВ «УКР-ПРЕСТИЖ РЕСУРС» () № НОМЕР_6 відкритий в ПЕЧЕРСЬКА ФІЛІЯ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 300711), що розташований за адресою: м. Київ вул. Предславинська, 19; 49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 30;
-ТОВ «ФОРЕСЕЛ» () № НОМЕР_7 відкритий в КИЇВСЬКЕ ГРУ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 321842), що розташований за адресою: м. Київ вул. Ванди Василевської, буд. №12/16, 49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, 30;
-ТОВ «УКР-ПРЕСТИЖ РЕСУРС» () № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 відкриті в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), що розташований за адресою: м. Київ вулиця Андріївська, 2/12, а саме: в частині видатку коштів, з обов`язковим зазначенням дати та часу ознайомлення з ухвалою, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, починаючи з дня винесення ухвали слідчим суддею.
В іншій частині клопотання відмовити.
Роз`яснити власникам майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду міста Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1