Справа № 308/1937/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 лютого 2018 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на дію старшого слідчого СВ Ужгородського ВП ГУПП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 , слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області в порядку ст.ст.303, 304 КПК України,-

ВСТАНОВИВ:
26 лютого 2018 року ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із скаргою на дію старшого слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 , слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області в порядку ст.ст.303, 304 КПК України.

Скарга вмотивована тим, що неодноразово звертався з заявами про злочин. Вказує, що 27.02.2017 року, 17.11.2017 року, та у січні 2018 року звернувся із заявою про злочин (шахрайство) до слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області та до ГУНП в Закарпатській області, у яких просив розпочати за його заявою невідкладно розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які містять ознаки злочину, передбаченого ст. 190 КК України.

Скаржник вказує, що на даний час відомостей про прийняті по його заявах рішення на його адресу не надходило. Вказує, що в січні 2018 року йому повідомлено про повторний розгляд його звернень, та вказано що 23.04.2017 року слідчим відділом Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області кримінальне провадження за його зверненням за №0000820 закрито на підставі п.2ч.1 ст. 284 КПК України, та 13.06.2017 року за вх.. №К-1062/106/07-2017 на його адресу направлено постанову про закриття кримінального провадження.

Вказуючи що нормами КПК України не заборонено декілька разів звертатись до слідчого відділу про внесення заяви до ЄРДР у січні повторно звернувся з заявою про злочин.

З огляду на викладене скаржник просить: скасувати постанову по кримінальному провадженні №0000820 яка була винесена 23.04.2017 року та оскаржує бездіяльність слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області по невнесенню відомостей у ЄРДР по заяві про злочин подану у січні 2018 року.

Слідчий суддя дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Зі скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що ОСОБА_2 звернувся із заявою про злочин (шахрайство) на ім`я головного управління поліції в Закарпатській області, у якій просив розпочати за його заявою невідкладно розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які містять ознаки злочину, передбаченого ст. 190 КК України у січні 2018 року. Дата вказаної заяви відсутня, відомостей про отримання такої заяви відсутні.

До суду із даною скаргою звернувся 26 лютого 2018 року, згідно штампу вхідної кореспонденції.

За змістом ч.1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст.214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання зави чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України строк подання скарги обчислюється з дня отримання копії постанови, якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, а відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Процесуальна дія провадиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями кримінально-процесуального закону, чинного на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення ( ст. 5 КПК України).

Отже законодавцем визначено 24 години, зі сплином яких, у випадку не внесення відомостей до ЄРДР, починається строк вчинення бездіяльності слідчого, прокурора, яка може бути оскаржена відповідно до ч.1 ст.304 КПК України.

Виходячи з вимог частини 1 статті 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, полягає у невнесенні вказаних відомостей впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Оскільки заява про кримінальне правопорушення протягом доби повинна бути внесена до ЄРДР, відповідно, у разі невиконання цієї вимоги закону, саме від цієї дати і починається бездіяльність посадової особи, зобов`язаної за своїм службовим становищем, виконати цю вимогу закону.

В даному випадку перебіг строку на оскарження бездіяльності слідчого по невнесенню відомостей до ЄРДР розпочався по закінченню 24 годин після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення. Відомостей про направлення або отримання в скарзі не вказано, вказано про січень 2018 року.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 303 можуть оскаржуватися рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Зі скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що оскаржувана постанова по кримінальному провадженні №0000820 була винесена 23.04.2017 року. Відповідно до листа заступника начальника ГУНП в Закарпатській області, вих. № К-1215,83/106/7-2018 від 29.01.2018 року, постанова про закриття кримінального провадження була направлена на адресу ОСОБА_2 13.06.2017 року за вих.. №К-1062/106/07-2017.

Копію оскаржуваної постанови до матеріалів скарги не додано.

ОСОБА_2 звернувся із вказаною скаргою дослідчого судді 26.02.2018 року, тобто, скарга подана після спливу строку передбаченого для оскарження дій або бездіяльності. При цьому, скаржник не порушує питання про поновлення цього строку (відсутнє клопотання про поновлення або відповідна заява). Крім того, відсутнє відповідне обґрунтування із зазначенням поважності пропуску такого з посиланням на відповідні докази, до матеріалів скарги такі не долучено.

Скаржник стверджує, що про оскаржувану постанову йому стало відомо з листа заступника начальника ГУНП в Закарпатській області, до того часу про стан розгляду його заяви йому відомо не було.

Відповідь заступника начальника слідчого управління ГУ НП в Закарпатській області від 29.01.2018 року оформлено не у виді постанови, тобто на ці документи не поширюється дія положення ч.1 ст.304 КПК України про десятиденний строк оскарження з дня отримання копії постанови.

Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає таким умовам: це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; причина виникла протягом строку, який пропущено; обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

За змістом ст. 26 КПК, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя на стадії прийняття скарги до свого провадження позбавлений можливості перевірити доводи скаржника шляхом витребування відповідних документів , оскільки це не передбачено діючим КПК України.

Разом з тим, згідно з ч.1 ст.304 КПК України якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. Тобто скаржник не позбавлений права вжити заходів передбачених нормами кримінального процесуального кодексу України для отримання копії постанови (у разі наявності такої), відповідно й строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Разом з тим, перекладання обов`язку доведення дотримання заявником строку на слідчого суддю чинним КПК України не передбачено.

Крім того, особа, яка подала скаргу зазначила, що зверталась з заявою про злочин 27.02.2017 року, 17.11.2017 року, та у січні 2018 року звернувся із заявою про злочин (шахрайство) до слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області та до ГУНП в Закарпатській області, у яких просив розпочати за його заявою невідкладно розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які містять ознаки злочину, передбаченого ст. 190 КК України. Це свідчить про те, що будучи ініціатором звернення з вказаними заявами, володіючи інформацією про надходження заяви про вчинене кримінальне правопорушення до органів Національної поліції, особа, яка її подала не цікавиться своєчасністю здійснення процесуальних дій під час досудового розслідування.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на викладене, виходячи із доданих до скарги документів, керуючись принципами змагальності сторін, свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості та диспозитивності, встановленими ст.ст. 22, 26 КПК України, - скарга підлягає поверненню особі, яка її подала у відповідності до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України, так як слідчий суддя не знаходить підстав для поновлення строку подання скарги, а і особа, яка подала скаргу, не порушує питання про поновлення цього строку.

Згідно ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого чи прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.

На вказаній стадії виклик до суду заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільця тимчасово вилученого майна не передбачено.

У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що скарга підлягає поверненню заявникові.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 303, 304, КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Скаргу ОСОБА_2 на дію старшого слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_3 , слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області в порядку ст.ст.303, 304 КПК України повернути скаржнику.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до апеляційного суду Закарпатської області.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1