печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9729/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 лютого 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора військової прокуратури Київського гарнізону юриста 2 класу ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000199 від 12.10.2017 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
22.02.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора військової прокуратури Київського гарнізону юриста 2 класу ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000199 від 12.10.2017 про арешт майна вилучене у ході проведення обшуку складського приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

23 лютого 2018 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурор у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Військовою прокуратурою Київського гарнізону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000199 від 12.10.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 258-3 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянами ОСОБА_5 та ОСОБА_6 спільно із службовими особами підприємств оборонно-промислового комплексу, які розташовані на території м. Києва з метою фінансового та матеріального забезпечення терористичних груп (організацій) так званих «ДНР-ЛНР», налагодили протиправну схему постачання до Російської Федерації приладів і обладнання (транзистори, резистори, діоди, реле, мікросхеми тощо), які в подальшому використовуються для виготовлення продукції (зброї) в оборонно-промисловій сфері на території РФ, що застосовується проти українських військових формувань та державних силових структур під час проведення антитерористичної операції на Сході України

Так, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 використовуючи свої зв`язки закуповують вказану вище продукцію за безготівкові кошти на військових складах, базах, підприємствах державного сектору економіки України.

В подальшому громадянин ОСОБА_7 здійснює підробку технічних паспортів приладів і обладнання з метою зміни їх ідентифікуючих ознак щодо походження, а громадянин ОСОБА_8 на спеціальному обладнанні перебиває серійні номери та інші ідентифікуючі ознаки щодо походження вказаних приладів і обладнання на складському приміщенні.

Також під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 поза митним контролем ввозять на територію України прилади і обладнання (транзистори, резистори, діоди, реле, мікросхеми тощо) з Російської Федерації, а потім реалізовують до ТОВ «Промелектроніка» () та ТОВ «НТО «Електрон» (), які в подальшому реалізовують вказану продукцію до державних підприємств оборонно-промислового комплексу України.

Разом з цим з матеріалів, які надійшли з ГУ КЗЕ СБ України на виконання доручення встановлено, що ОСОБА_6 кожну п`ятницю близько 14 години приїжджає до залізничного вокзалу (м. Київ, Вокзальна площа, 1) на автомобілі марки «Мазда - 3» д.н.з. НОМЕР_1 , та знаходячись на автостоянці біля ресторану «Дрова» (м. Київ, Вокзальна площа, 2) передає запаковані в картонні коробки радіоелектронні прилади та обладнання вантажнику залізничного вокзалу, який в подальшому їх відвантажує до пасажирського вагону потягу

№ 341/342 сполученням «Кишинів - Москва». Вказані речі (коробки) прямують до м. Москва Російської федерації поза митним контролем.

В ході досудового слідства, з метою пошуку, фіксації і перевірки причетності вищевказаних осіб до вчинення указаного тяжкого злочину, в рамках вказаного кримінального провадження військовою прокуратурою Київського гарнізону спільно із співробітниками оперативного підрозділу ГУ СБ України проводились ряд слідчих (розшукових) дій.

Так, 16.02.2018 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук складського приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , у ході якого виявлено та вилучено наступне майно: радіостанція Р-173 у кількості 1од, радіоприймач Р173-ПМ 1 од, магнітрон МИ 351-А 10 од., тіратрон ТГИ 1-1000/25 5 од, частина до пристрою СВЧ № 7911489 1 од., реле ЭМРВ-27-Б-1, лампа ГМИ-46Б 1 од., датчик МУ-615А 2 од., мікросхема 286ЕП4 38 од., документація на радіодеталі 1 од., магнітрон МИ-353 16 од., лампа ГС-9Б 1 од., лампа ГУ-33Б 1 од., електромагніт ЭМТ-171 174од., тіратрон ТГИ 1-1000/25 156 од., лампа ГИ-6Б 32 од., лампа ГУ-6Б 6 од., лампа ГМИ-11 83 од., телефон ТА-57 20 од., магнітрон МИУ-41 1од., інші радіодеталі (транзистори резистори, діоди, реле, мікросхеми тощо) у кількості 3129 пакетів.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Так, слідчим суддею встановлено, що 17.02.2018 майно вилучено у ході обшуку складського приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , яке знаходиться на відповідному зберіганні постановою слідчого визнані речовими доказами в кримінальному провадженні.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

З огляду на зазначені вимоги закону слідчий суддя приходить до висновку про те, що вилучене майно відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Прокурором в клопотанні приведено вагомі доводи, які свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Разом з тим, вилучене під час обшуку майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилучених майна.

За таких обставин клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора військової прокуратури Київського гарнізону юриста 2 класу ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000199 від 12.10.2017 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене у ході проведення обшуку складського приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , а саме: радіостанція Р-173 у кількості 1од, радіоприймач Р173-ПМ 1 од, магнітрон МИ 351-А 10 од., тіратрон ТГИ 1-1000/25 5 од, частина до пристрою СВЧ № 7911489 1 од., реле ЭМРВ-27-Б-1, лампа ГМИ-46Б 1 од., датчик МУ-615А 2 од., мікросхема 286ЕП4 38 од., документація на радіодеталі 1 од., магнітрон МИ-353 16 од., лампа ГС-9Б 1 од., лампа ГУ-33Б 1 од., електромагніт ЭМТ-171 174 од., тіратрон ТГИ 1-1000/25 156 од., лампа ГИ-6Б 32 од., лампа ГУ-6Б 6 од., лампа ГМИ-11 83 од., телефон ТА-57 20 од., магнітрон МИУ-41 1од., інші радіодеталі (транзистори резистори, діоди, реле, мікросхеми тощо) у кількості 3129 пакетів.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя