Справа № 139/197/18
Провадження № 1-кс/139/32/18
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и
05 березня 2018 року смт Муровані Курилівці

Слідчий суддя Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , з участю прокурора ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 та секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження слідчого Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП України у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Хоньківці Могилів-Подільського району, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -
В С Т А Н О В И Л А:

Клопотання мотивоване тим, що з 03 березня 2018 року у провадженні Мурованокуриловецького ВП перебуває кримінальне провадження, зареєстроване за заявою ОСОБА_7 про те, що біля 22-ої години 02 березня 2018 року ОСОБА_4 , який перебував у її будинку, що розташований в АДРЕСА_1 , відкрито заволодів її мобільним телефоном марки «Самсунг GT-S 5620», IMEI НОМЕР_1 із сімкартою НОМЕР_2 , спричинивши ОСОБА_7 матеріальної шкоди на суму 600 гривень.

Під час огляду місця події, зокрема, домоволодіння потерпілої, було виявлено та вилучено шапку темного кольору із сірими смужками різної ширини, яка, зі слів ОСОБА_7 , належить ОСОБА_4 і яку той загубив у приміщенні її будинку. Під час проведення поверхневого огляду ОСОБА_4 в задній правій кишені джинсів, у які той був одягнутий, було виявлено та вилучено мобільний телефон «Самсунг GT-S 5620», без сім карти. ОСОБА_4 під час вилучення телефону повідомив, що він його забрав у ОСОБА_7

02 березня 2018 року в порядку ст. 208 КК України ОСОБА_4 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Заяву про злочин слідчим внесено до Єдиного реєстру досудових 03 березня 2018 року та розпочато досудове розслідування за правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 186 КК України (а.с. 3).

Для виключення можливості втрати слідів злочину, можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні, слідчий просив накласти арешт на мобільний телефон марки «Самсунг GT-S 5620», який належить ОСОБА_7 , та на шапку темного кольору із сірими смужками різної ширини, яка належить ОСОБА_4 .

Слідчий ОСОБА_3 підтримав своє клопотання.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_7 , підозрюваний ОСОБА_4 і його захисник ОСОБА_5 ствердили, що їх майно є доказом у кримінальному провадженні і не заперечили проти накладення арешту на їх майно.

Прокурор ОСОБА_2 заявив, що вилучені у потерпілої та підозрюваного речі носять ознаки доказу у кримінальному провадженні, а тому просив накласти на них арешт.

Розглянувши дане клопотання, проаналізувавши чинне кримінальне процесуальне законодавство, приходжу до висновку, що клопотання слід задовольнити, виходячи з наступного:

Судом встановлено, що слідчим Мурованокуриловецького відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 03 березня 2018 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань повідомлення ОСОБА_7 про здійснення ОСОБА_4 грабежу та викрадення її мобільного телефону і розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000033 за правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 186 КК України (а.с. 3).

Зі змісту заяви, поданої ОСОБА_7 (а.с. 5), протоколів огляду місця події (а.с. 6-8) та допиту потерпілої (а.с. 9-10) слідує, що 02 березня 2018 року ОСОБА_4 , перебуваючи у будинку ОСОБА_7 , викрав її мобільний телефон марки «Самсунг GT-S 5620», а під час перебування у будинку загубив шапку темного кольору із сірими смужками різної ширини.

Під час огляду вищезазначений мобільний телефон та шапку було вилучено та упаковано у поліетиленовий пакет для збереження слідової інформації та проведення експертних досліджень.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Стаття 98 КПК України, зокрема, дає визначення речових доказів, під якими слід розуміти матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Під час розгляду клопотання судом достеменно встановлено, що шапка та мобільний телефон, на які слідчий просить накласти арешт, містить на собі сліди злочину, є предметом вчинення кримінального правопорушення та речовими доказами по даному кримінальному провадженню, без яких не можливо довести вину особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, та зафіксувати інші докази у кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, серед іншого, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, із наявних у матеріалах клопотання доказів, вбачається, що є достатні підстави вважати, що мобільний телефон марки «Самсунг GT-S 5620», який належить ОСОБА_7 та шапка темного кольору зі сірими смужками різної ширини, яка належить ОСОБА_4 , відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України і можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372 КПК України,

У Х В А Л И Л А:

Клопотання слідчого Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000033 задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Самсунг GT-S 5620», IMEI НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_7 , та шапку темного кольору з сірими смужками різної ширини, власником якої є ОСОБА_4 , шляхом заборони розпоряджатися та користуватися цим майном.

Арештоване майно помістити до кімнати зберігання речових доказів Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області.

Ухвалу негайно після її постановлення вручити слідчому та вручити ОСОБА_7 і ОСОБА_4 не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Вінницької області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: ____________