н/п 1-кс/640/7107/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" вересня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
слідчого - ОСОБА_3 ,

- папку-швидкозшивач червоного кольору із документами стосовно фінансово-господарської діяльності ВК «Практик» із ПАТ «ПІВДЕНКАБЕЛЬ». Перший документ у папці виписка по рахунку № НОМЕР_1 з 01.06.2017 до 30.06.2017 на 5 арк., останній документ товарно-транспортна накладна № 1601 від 16.01.2017 на 1 арк. Всього документів в папці на 351 арк.;
- паперова папка-швидкозшивач білого кольору із машинописним написом «Справа №» та наклеєним скотчем написом «Договора». Всередині папки знаходиться договір № 14/01 від 14.01.2016 на 2 арк. та додаткові угоди до нього всього на 44 арк.;
Слідчим зазначено, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищезазначені речі та документи є доказом злочину, використовувались як засоби вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять відомості про обставини, що встановлюються під час кримінального провадження. Речі та документи, вилучені за результатом проведення обшуку, відповідають критеріям ст. 98 КПК України, та свідчать про причетність протиправної діяльності, пов`язаної із вчиненням зазначеного злочину.
З метою збереження речових доказів та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі предметів та документів, які зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні майно на час досудового розслідування та судового провадження.
При розгляді клопотання у судовому засіданні слідчий його підтримав.
Представник ВК «Практик», власника майна, у судове засідання не з`явився, директором ВК «Практик» ОСОБА_5 суду надано заяву про розгляд клопотання слідчого про арешт вилученого під час обшуку майна без його участі.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
- папку-швидкозшивач червоного кольору із документами стосовно фінансово-господарської діяльності ВК «Практик» із ПАТ «ПІВДЕНКАБЕЛЬ». Перший документ у папці виписка по рахунку № НОМЕР_1 з 01.06.2017 до 30.06.2017 на 5 арк., останній документ товарно-транспортна накладна № 1601 від 16.01.2017 на 1 арк. Всього документів в папці на 351 арк.;
- паперова папка-швидкозшивач білого кольору із машинописним написом «Справа №» та наклеєним скотчем написом «Договора». Всередині папки знаходиться договір № 14/01 від 14.01.2016 на 2 арк. та додаткові угоди до нього всього на 44 арк.;
- поліетиленова папка червоного кольору із написом «My clear», всередині якої знаходяться документи стосовно документальної позапланової виїзної перевірки ВК «Практик», а саме копія акту № 284/05-99-14-01-23119040 від 29.06.2017, всього на 88 арк.
Місцем зберігання вилучених предметів визначити Управління Служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1