Провадження №: 1-кс/755/5864/17
Ухвала
іменем України

14 жовтня 2017 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Черкаської області, українця, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 08.02.2011 року вироком Апеляційного суду Черкаської області за ч. 2 ст. 187, ст. 69 КК України до 4 років позбавлення волі з конфіскацією майна; ухвалою 31.05.2011 року Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вирок апеляційного суду Черкаської області від 08.02.2011 року залишено без змін,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -
В С Т А Н О В И В :
14 жовтня 2017 року слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 звернулась до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
За вказаним фактом 13 жовтня 2017 року було розпочате кримінальне провадження №0013994 за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України.
13 жовтня 2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 , будучи обізнаним за міру покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому виникає необхідність у застосуванні запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання під ватрою, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить запобігання ризиків, визначених положеннями ст.177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з мотивів викладених у клопотанні та вказаних слідчим доводів.
Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилався на необґрунтованість підозри та просив відмовити у задоволенні лопотання слідчого або застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши думки учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
У силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.
Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст.177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.
Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 12.10.2017 року, протоколом допиту потерпілого від 13.10.2017 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 12.10.2017 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 12.10.2017 року, протоколом огляду місця події від 13.10.2017 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 13.10.2017 року, протоколом ждопиту свідка ОСОБА_10 від 13.10.2017 року, протоколом перегляду цифрового запису від 13.10.2017 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.10.2017 року, повідомлення про підозру від 13.10.2017 року, протоколом допиту підозрюваного від 13.10.2017 року.

Таким чином прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, разом з тим на даний час наявні ризики, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому, оцінивши в сукупності ступінь тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_5 згідно вищевказаної норми КК України, обставини вчинення правопорушення, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає необхідним застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
В той же час, практика Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Крім того, за змістом п.п. «b» та «c» ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, особу може бути позбавлено свободи для забезпечення виконання нею будь-якого обов`язку, встановленого законом, а також з метою її допровадження до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 176-178, 183, 194, 206, 309 КПК України,
У Х В А Л И В :
Клопотання СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 10 грудня 2017 року, включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання 12 жовтня 2017 року.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід - заставу для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України, - у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 32000 грн., у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.
Згідно із ч. 7 ст.182 КПК України підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу на спеціальний рахунок територіального управління ДСА, яке здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності суду, який обрав запобіжний захід у вигляді застави, або апеляційного суду, який обрав такий запобіжний захід, відкритий в органах Казначейства в установленому законодавством порядку (далі депозитний рахунок).
В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки:
1. прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.;
2. не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.
Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури №4 та слідчого суддю Дніпровського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваного ОСОБА_5 , він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції, набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1