печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 грудня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
ТОВ «ТД РЕНДЕР», ТОВ «ПС-КОМ» та ПП «КФ «Промінструмент» в особі представника ОСОБА_3 звернулись до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, вказуючи наступне. У провадженні Головного слідчого управління Національної поліції України перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05.05.2016 № 0000133 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України.
Під час досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню на підставі ухвали слідчого судді (справа № 757/38633/17-к) Печерського районного суду м. Києва від 07.07.2017, а також ухвали слідчого судді (справа№757/67600/17-к) від 13.11.2017 було накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках відкритих вказаними юридичними особами в банківських установах у вигляді зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, що надходять на вказані розрахункові рахунки та вже знаходяться на них за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необгрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обгрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен враховувати: існування обгрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститись і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватись відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обгрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обгрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеню тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Як вбачається з ухвал слідчого судді Печерського районного суду міста Києва не визначено, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках заявників та на які накладено арешт такою ухвалою - набуті в результаті вчинення кримінальних правопорушень.
Крім того, слід звернути увагу на те, що згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, не передбачено в кримінальному процесі можливості зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, які знаходяться чи надходитимуть на рахунки фізичних або юридичних осіб, як те вказано в резолютивній частині вказаної вище ухвали, тобто, суперечить ухваленому рішенню слідчого судді при постановленні ухвал Печерського районного суду міста Києва , а передбачено, лише, можливість накладення арешту на видаткові операції.
Також, повинно бути вказано вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, що має бути співмірною з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, або ж, якщо метою арешту майна є забезпечення конфіскації; то вартість арештованого майна має узгоджуватись із санкцією статті, яка передбачає покарання за злочин, у вчиненні якого підозрюється чи обвинувачується особа.
Згідно п. 2 Узагальнення ВССУ, Арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. При цьому таке майно може перебувати як у згаданих осіб, так і в інших фізичних або юридичних осіб щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст.ст. 276 - 279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особам, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна. Враховуючи наведене, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.
Службовим особам юридичних осіб з 05.05.2016 по теперішній час не повідомлено про підозру, цивільних позовів у справі не заявлено.
Протягом досудового слідства не встановлено, що джерело походження грошових коштів які перебувають арештованими на розрахунковому рахунку підприємства є предметом злочину чи отриманні незаконним шляхом.
Отже, відсутні обгрунтовані підстави накладення арешту на розрахунковий рахунок підприємства.
Крім того, згідно п. 11 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05.04.2013 № 223- 558/0/4-13 (далі - Лист ВССУ), Ухвала слідчого судді про застосування заходів забезпечення кримінального провадження повинна відповідати вимогам закону, містити чіткі формулювання, вказівку на вчинення конкретних дій. В ухвалі про задоволення клопотання щодо застосування заходу забезпечення кримінального провадження слідчий судця повинен зазначити строк її (ухвали) дії враховуючи, що 1) для запобіжних заходів, арешту майна цей строк є пропорційним строку досудового розслідування - два місяці... Слід зазначити, що в разі нездійснення представником правоохоронного органу протягом визначеного в ухвалі слідчого судді строку доступу до речей і документів слідчий за погодженням із прокурором або прокурор має звернутися з клопотанням ще раз, зазначивши, крім іншого, обставини, що завадили йому здійснити такий доступ в межах визначеного в ухвалі слідчого судці часу.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 174 КПК України, Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.
В судове засідання представник ОСОБА_3 не з`явився, проте подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, підтримав викладені у ньому обставини, просив його задовольнити.
Слідчий ОСОБА_4 подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, суттєвих заперечень по суті поданого клопотання не подав.
Вивчивши надані матеріали, слід дійти наступного висновку.
Згідно ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів часників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та упередженого розслідування і судового розгляду.
Викладені заявником доводи та додані до клопотання матеріали, які в силу відсутності заявника під час вирішення клопотання слідчого не були предметом вивчення слідчим суддею, переконують в необґрунтованості накладеного арешту, а тому клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2, 174,309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
скасувати арешт накладений слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва від 07.07.2017 на грошові кошти:
-Товариства з обмеженою відповідальністю «ПС-КОМ» () та знаходяться в банківській установі ПАТ «Ідея Банк» (, МФО 336310) на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 , відкритий у валюті "Долар США", 3316, відкритий у валюті "Українська гривня";
-Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД РЕНДЕР" () та знаходяться в банківській установі ПАТ «Ідея Банк» (, МФО 336310) на розрахунковому рахунку № НОМЕР_2 ;
скасувати арешт накладений слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва від 13.11.2017 на грошові кошти:
-Приватного підприємства "КФ "Промінструмент" () та знаходяться в банківській установі ПАТ «Альфа-Банк» (, МФО 300346) на розрахунковому рахунку № НОМЕР_3 .
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1