У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"16" лютого 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сулимівки, Яготинського р-ну, Київської обл., громадянина України, українця, з неповною середньою освітою, неодруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 19 жовтня 2010 року Дніпровським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі, звільнений із Шосткінської виправної колонії № 66, за ухвалою Шосткінського районного суду від 02 вересня 2013 року на підставі ст. 81 КК України, умовно-достроково на невідбутий термін 10 місяців 13 днів; 26 січня 2016 року Дніпровським районним судом міста Києва за ч.2 ст.15 ч.2 ст. 185 КК України до 1 року позбавлення волі із застосуванням ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік, в рамках кримінального проводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0012809 від 15 вересня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и в:
слідчий СВ Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 12 червня 2017 року приблизно о 16 год 30 хв ОСОБА_5 та особа, відносно якої до Дніпровського районного суду міста Києва скеровано обвинувальний акт, перебували за адресою: АДРЕСА_2 , де вони проходили повз споруди гаража. Після чого ОСОБА_5 пошкодив задню стінку гаражу, з метою проникнення до нього, а особа, відносно якої до Дніпровського районного суду міста Києва скеровано обвинувальний акт, при цьому спостерігав за навколишньою обстановкою з метою недопущення затримання ОСОБА_5 сторонніми людьми. У подальшому, ОСОБА_5 та особа, відносно якої до Дніпровського районного суду міста Києва скеровано обвинувальний акт, по черзі проникли до приміщення гаражу, який належить потерпілому ОСОБА_8 , звідки таємно викрали крісло колісне з електродвигуном (модель 220), вартістю 36 650 грн 00 к., яке належить потерпілому ОСОБА_8 . Після цього, ОСОБА_5 та особа, відносно якої до Дніпровського районного суду міста Києва скеровано обвинувальний акт, з місця вчинення злочину зникли, а викраденим розпорядились на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди на загальну суму 36650 гривень 00 копійок.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що ОСОБА_5 будучи обізнаним з покаранням за вчинений ним злочин, може переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому від суду; може незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого та прокурора з метою умисного затягування часу при проведенні досудового розслідування у даному кримінальному провадженні та подальшому ухиленні від кримінальної відповідальності, так як, раніше вже ухилявся від кримінальної відповідальності та перебував у розшуку; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник заперечував проти задоволення даного клопотання, зазначив, що в матеріалах немає доказів про те, що ОСОБА_5 отримував повідомлення про необхідність з`явитись до слідчого, протягом тривалого часу він знаходився за місцем реєстрації, оскільки допомагав брату інваліду, у якого померла дружина, доглядати за дітьми. Має місце проживання в Києві та може знаходитись під домашнім арештом.

Підозрюваний просив суд застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, оскільки в Києві у нього є цивільна дружина та дитина, але контакту з дружиною на даний час немає, злочини вчиняти не буде, та буде з`являтись до слідчого на першу вимогу.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.
За вказаним фактом, 15 вересня 2017 року відомості про вчинення злочину було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0012809.
До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного та захисника щодо вручення їм копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

15 вересня 2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

22 вересня 2017 року ОСОБА_5 оголошено в розшук у зв`язку із неявками за викликом до слідчого.

21 листопада 2017 року слідчим судею Дніпровського районного суду м. Києва надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

15 лютого 2018 року о 16 год 00 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 191 КПК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, наявними у справі доказами, а саме: протоколом допиту свідка, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протоколом проведення слідчого експерименту.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, а саме той факт, що він законних джерел доходу не має, відсутнє офіційне місце проживання в м. Києві, неодноразово судимий.

Вказані вище обставини, а також суспільна небезпечність злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що з боку підозрюваного існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність слідчим і прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Вимога захисника про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя вважає необґрунтованими, оскільки не було надано доказів, які підтверджували б, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно проживає у місті Києві.

Підстав для обрання відносно підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, слідчий суддя не вбачає.

Крім того, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, а саме 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 70 480 грн та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :
Клопотання - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у Державній установі Київському слідчому ізоляторі Міністерства Юстиції України.
Ухвала діє 30 (тридцять) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислюється з моменту його фактичного затримання - з 16-00 години 15 лютого 2018 року.
Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 70 480 грн 00 к. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № 2089).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати до слідчого за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

прибувати до слідчого із встановленою періодичністю;

не відлучатися із населеного пункту - м. Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження;

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1