Справа № 640/5354/18
н/п 1-кс/640/3924/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" квітня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
17 квітня 2018р. до суду надійшло направлене поштою 04.04.2018р. клопотання слідчого СВ Близнюківського ВП Лозівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна належного ОСОБА_4 , вилученого 03.04.2018р. під час огляду будинку АДРЕСА_1 .
03.04.2018р. під час огляду будинку АДРЕСА_1 вилучене майно, яке слідчий просить арештувати.
Слідчий та прокурор, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, до судового засідання не з`явились, подали заяву, в якій клопотання підтримали та просили справу розглянути за своєї відсутності.
Власник майна ОСОБА_4 до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій проти задоволення клопотання не заперечував та просив справу розглянути за своєї відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, доходить наступного:
03.04.2018р. під час огляду будинку АДРЕСА_1 вилучене майно, яке слідчий просить арештувати.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Так, вилучене під час огляду майно може містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином, на виконання вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України, оскільки належне ОСОБА_4 майно є речовими доказами та має значення для забезпечення кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 03.04.2018р. під час огляду будинку АДРЕСА_1 , належне ОСОБА_4 : фрагменти скла з плямами бурого кольору, фрагмент швабри з плямами бурого кольору, фрагмент килимового покриття з плямами РБК, рушник з плямами РБК, фуфайку з плямами РБК, марлевий тампон з плямами РБК.
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1