Справа № 308/2884/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 березня 2018 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання начальника 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо громадянина Республіки Молдови ОСОБА_4 , ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:
12.03.2018 слідчим відділом УСБУ в Закарпатській області відносно ОСОБА_4 складено повідомлення про зміну підозри, у відповідності до якої його дії додатково кваліфіковано за ч. 2 ст. 258 КК України.

12.03.2018 слідчим відділом УСБУ в Закарпатській області відносно ОСОБА_4 складено повідомлення про зміну підозри, у відповідності до якої його дії додатково кваліфіковано за ч. 2 ст. 258 КК України.

21.03.2018, відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України, у зв`язку із не встановленням місця перебування ОСОБА_4 вказане повідомлення направлено для вручення останньому через посольство Республіки Молдова в Україні.

Також, з метою вручення останньому повідомлення про підозру та зміну підозру у встановленому порядку підготовлено та скеровано через прокуратуру Закарпатської області запит про міжнародну правову допомогу в Республіку Молдова.

Наявність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_4 підтверджується комплексом зібраних в ході досудового розслідування доказів, зокрема відеозаписами з камер відео нагляду по маршруту слідувань, показаннями підозрюваного ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а також протоколами пред`явлення осіб до впізнання за фотознімками, повідомленнями з оперативних підрозділів УСБУ та ГУ НП в Закарпатській області.

На даний час є необхідність у застосуванні відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки він переховується від органів досудового розслідування, і перебуваючи на волі може незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Існування зазначених ризиків обґрунтовується встановленими фактичними обставинами кримінального правопорушення зокрема, з матеріалів досудового розслідування вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину шляхом вибуху, внаслідок якого могло бути спричинено загибель людини.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких, санкція за вчинення якого, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, тому існують ризики, що він не буде виконувати покладені на нього обов`язки та в даний час вже переховується від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання винним.

Слід врахувати реакцію суспільства, міжнародного співтовариства та соціальні наслідки правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 адже, враховуючи спосіб вчинення злочину, знаряддя час його вчинення, зокрема в центрі міста Ужгорода, об`єкт злочинного посягання адміністративна будівля громадської організації «Товариства угорської культури Закарпаття», що викликало суспільний резонанс в засобах масової інформації як на території України так і за кордоном.

Таким чином, з урахуванням характеру та тяжкості діянь, які інкримінуються підозрюваному, обставини вчинення правопорушення, тяжкості покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, фактів його притягнення до кримінальної відповідальності раніше, сторона обвинувачення вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає меті, з якою він застосовується. Даний запобіжний захід позбавляє можливості підозрюваного перешкодити кримінальному провадженню, ухилитися від органів досудового розслідування та суду, а також мати можливість незаконно впливати на учасників провадження як на стадії досудового розслідування так і під час судового розгляду.
На підставі викладеного та з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, враховуючи те, що останній переховується від органу досудового розслідування, у зв`язку з чим оголошений в розшук, перебуваючи на волі може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом незаконно впливу на свідків, які підлягають допиту під час досудового розслідування, чи у будь-який інший спосіб перешкоджати кримінальному провадженню, а також враховуючи, що підозрюваний є мешканцем іншої держави, що дає підстави вважати що він може вчинити інший подібний умисний злочин, а також враховуючи, що останній підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 258 і ч. 2 ст. 194 КК України, один з яких відноситься до категорії особливо тяжких та за який Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк до дванадцяти років та приймаючи до уваги, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст. 176 КПК України, а ніж тримання під вартою не зможе запобігти наведеним вище ризикам.

Прокурор у судове засідання не прибув, клопотання не підтримав.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, додані до клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
У відповідності до вимог ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК.
У відповідності до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Як зазначено у ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Судом встановлено, що 04.03.2018 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено в розшук.

22.03.2018 року було винесено ухвалу, за якою надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 було подане до суду 22.03.2018.

Як зазначено у ст. 186 КПК України клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку про необхідність залишення без розгляду зазначеного клопотання, оскільки слідчий та прокурор не забезпечили участь підозрюваного у розгляді зазначеного клопотання, повідомлення його судом також на цей час є неможливим, а також враховуючи, що зазначене клопотання повинно бути розглянуто не пізніше сімдесяти двох годин з моменту його надходження до суду.

Керуючись ст. ст. 177-178, 183, 186, 193, 194, 309, 335, 392, 395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання начальника 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо громадянина Республіки Молдови ОСОБА_4 , ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1