№ 1-кс/243/953/2017
№243/7570/17
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и
19 жовтня 2017 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області, у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Слов`янську заяву адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_9 від розгляду клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_10 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001005 від 07.04.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , -

В С Т А Н О В И В :
19 жовтня 2017 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла заява захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_9 від розгляду клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_10 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001005 від 07.04.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 .

Заява про відвід мотивована тим, що 23.08.2017 року у справі № 243/7570/17 (суддя ОСОБА_9 ) ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від до моєї підзахисної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів. Під час обрання запобіжного заходу суддя ОСОБА_11 жодним чином не відреагувала на побиття малолітнього сина підзахисної ОСОБА_12 і погром який вчинили в будинку по АДРЕСА_1 , під час обшуку 22.08.2017 року співробітники Слов`янського ВП ГУНП України в Донецькій області в присутності керівника місцевої прокуратури м. Слов`янська. З огляду на викладе вважає, що суддя ОСОБА_11 мала б відреагувати на очевидні факти, які вказували на високу вірогідність того, що на затриману ОСОБА_13 та її сім`ю, під час обшуку і затримання і відразу після цього був вчинений фізичний тиск і психологічний вплив.

В судовому засіданні заявник адвокат ОСОБА_7 підтримав заяву про відвід.

Захисники ОСОБА_5 - ОСОБА_6 , ОСОБА_8 підтримали заяву про відвід, просили його задовольнити.

Підозрювана ОСОБА_5 підтримала думку захисника ОСОБА_7 .

Прокурор в судовому засіданні заперечила проти задоволення даної заяви про відвід слідчому судді, оскільки вважає її надуманою та не обґрунтованою без конкретних доказів, наявності підстав для відводу слідчого судді ОСОБА_9 визначених ст. 75 КПК України.

Суд, вислухавши захисника, підозрювану, прокурора, слідчого та вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що заява про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_9 до задоволення не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Згідно з ч. 1. ст. 1Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Стаття 2 цього Закону передбачає що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Таким чином, кожен громадянин має право не на будь-який, а на справедливий судовий розгляд і не будь-яким, а безстороннім судом.

За положеннями п. 1 ч. 7 ст. 56 вказаного Закону суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Судді мають неухильно дотримуватися засад кримінального провадження, закріплених ст. 7 КПК України, маючи на увазі, що їх порушення дає об`єктивні підстави для сумніву у неупередженості та безсторонності суду.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1)якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2)якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3)якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4)за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5)у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Враховуючи практику ЄСПЛ, стосовно поняття «інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості» стосовно відводів суддів, то слід зазначити наступне.

Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. При оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує як презумпція неупередженості судді, слідчого і прокурора, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Для відведення судді з підстав упередженості необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відвід повинен бути вмотивованим.

На думку суду, заявником не наведено будь-яких обставин, які б виключали можливість участі судді ОСОБА_9 у розгляді клопотання про продовження міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Керуючись ст.ст.75,76,80,81 КПК України, суддя ,-

У Х В А Л И В :
В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_9 від розгляду клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_10 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0001005 від 07.04.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1