Справа № 682/2626/16-к
Провадження № 1-кп/675/65/2017
У Х В А Л А
"28" листопада 2017 р. м. Ізяслав
Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
в с т а н о в и в :
Клопотання обґрунтоване тим, що під іменем ОСОБА_5 Славутським міськрайонним судом Хмельницької області 08.09.2016 року фактично було засуджено гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Обвинувачений ОСОБА_6 , його захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечували.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до висновку про доцільність обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з наступних підстав.
Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Хмельницької області від 03.05.2017 р. вирок Славутського міськрайонного суду від 24.11.2016 р. відносно ОСОБА_5 скасовано та призначено новий судовий розгляд в Славутському міськрайонному суді.
З матеріалів справи, документів, які надійшли з Департаменту інформаційних технологій Міністерства внутрішніх справ України, встановлено, що відбитки пальців рук гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який утримується в Хмельницькому СІЗО, засуджений вироком Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 21.03.2016 р. за ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України співпадають з відбитками пальців рук, що містяться на дактилокарті, заповненої на ім`я гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тому гр. ОСОБА_6 знаходиться в Хмельницькому слідчому ізоляторі за прізвищем ОСОБА_5 .
Враховуючи також те, що ОСОБА_6 , будучи раніше судимим за тяжкі злочини, має не зняті та не погашені судимості, вчинив нові корисливі злочини, за які судом може бути застосоване покарання у виді позбавлення волі, а також те, що обвинувачений не має постійного місця проживання у Славутському районі та м.Славута, зареєстрований у Кіровоградській області, у разі обрання відносно нього міри запобіжного заходу не пов`язаного з обмеженням свободи, матиме реальну можливість переховуватися від суду, впливати на потерпілих у кримінальному провадженні, наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Так, за змістом ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 338 КПК України з метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення прокурор має право змінити обвинувачення, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Так, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 суд встановив, що крім особистого визнання винуватості останнім, тяжкості покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, наявні ризики, передбачені ч.ч. 1 та 5 ст. 177 КПК України, суд також враховує його особу, вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, а саме: ОСОБА_6 не одружений, не працюючий, має непогашені судимості, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу.
Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім того, обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечить належний розгляд справи у суді.
З огляду на викладене, суд прийшов до переконливого висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити, а щодо обвинуваченого слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також забезпеченню спробам переховування від суду та перешкоджання встановлення істини у справі, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід обчислювати з моменту взяття його під варту, тобто з 28 листопада 2017 року 11 години 00 хвилин.
Положеннями ч. 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
За змістом п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості у межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" встановлено з 01 травня 2017 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1684 грн.
При визначенні розміру застави судом враховується тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_6 його майновий стан, зокрема, відсутність постійного місця роботи.
За таких обставин, заставу слід визначити у розмірі п`ятнадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб,, що становить 25 260 гривень, яка буде достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 186, 193-194, 196, 197, 200, 205, 331,338, 372, 395 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора задовольнити.
Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою в СІЗО № 29 строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 11 год. 28 листопада 2017 року до 11 год. 00 хв. 27 січня 2018 року .
Визначити заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 25 260 (двадцять п`ять тисяч двісті шістдесят) гривень.
Обвинувачений ОСОБА_6 , інші особи як заставодавці мають право внести заставу у вказаному розмірі у будь-який момент протягом строку дії цієї ухвали.
У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на ОСОБА_6 такі зобов`язання:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатись з місця проживання без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну місця проживання.
Ці зобов`язання застосовуються до ОСОБА_6 на строк два місяці з дня його звільнення з під варти.
Попередити обвинуваченого, що після внесення застави у разі невиконання покладених на нього обов`язків застава може бути звернута в дохід держави.
Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_6 підлягає направленню до СІЗО № 29.
Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити ОСОБА_6 негайно після її проголошення.
Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційного суду Хмельницької області через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення. Обвинуваченому, який перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії ухвали.
Суддя ОСОБА_1