печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 квітня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Києві клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_3 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
До провадження слідчого судді надійшло вказане клопотання слідчого, погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_4 про накладення арешту на банківські рахунки - № НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий 17.07.2017, що належать ТОВ «Хардінвест» () відкритих у ПАТ «МІБ» (МФО 380582).

Обґрунтовуючи внесене клопотання слідчий вказує, що Печерським управлінням Національної поліції України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004331 від 02.09.2017, за ознаками складу злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

В судове засідання слідчий не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд вказаного провадження у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання у відсутності власника майна, з огляду на те, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.

З клопотання слідчого вбачається, що до слідчого відділу Печерського УП ГУНП у м. Києві надійшли матеріали з Головного управління Служби Безпеки України у м. Києві та Київській області про те, що Головним управлінням у встановленому законом порядку отримано інформацію щодо запровадження протиправної схеми з використанням реквізитів наступних підприємств ТОВ «Прайвет Стиль» (), ТОВ «Інформ Адванс» (), ТОВ «Стейт Актив ЛТД» (), ТОВ «Більбао Стайл» (), ТОВ «Акіла» (), ТОВ «Бастіон Сіті» ().

Встановлено, що вищезазначені підприємства за юридичними адресами не знаходяться, мають ознаки фіктивності або обсяги операцій, які відображені у податковій звітності штучно завищені, що призводить до безпідставного формування податкового кредиту підприємствами контрагентами зазначених СПД.

Відповідно до інформації наданої ДФС ТОВ «Хардінвест» (), відкрито та використовуються наступні розрахункові рахунки: ПАТ «МІБ» МФО 380582, адреса: м. Київ, вулиця Лаврська, будинок 16: № НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий 17.07.2017.

Проведеними заходами встановлено, що рахунки ТОВ «Хардінвест» () відкриті в ПАТ «МІБ» (МФО 380582) використовувались для вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та грошові кошти на них набуті кримінально-протиправним шляхом, зокрема на рахунках: № НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий 17.07.2017 в банківській установі ПАТ «МІБ» (МФО 380582).

Зазначені кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Хардінвест» () фактично використовуються на власний розсуд невстановленими слідством особами, є джерелом погашення збитків завданих державі, внаслідок скоєння кримінального правопорушення, що розслідуються по даному кримінальному провадженні.
Кошти, розміщені на рахунках, з метою арешту грошових коштів розміщених на рахунках зазначених вище юридичних осіб є збереження речових доказів, що відповідає вимогам ст. 98, п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України.

Постановою слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_3 від 06 березня 2018 року визнано грошові кошти, які розміщенні на розрахункових рахунках вищевказаних підприємств визнано речовими доказами.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном може бути застосована лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання прокурора про арешт вказаного майна, яке не було тимчасово вилучене, необхідно розглядати без повідомлення підозрюваного, іншого власника майна, їх захисників, представників чи законних представників, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оскільки, кошти на рахунках, на які просить накласти арешт слідчим, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до приховування, зникнення, втрати, використання відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню в частині накладення арешту на грошові рахунки.

Щодо вимог клопотання про зобов`язання службових осіб банківської установи негайно надати органу досудового розслідування інформацію про залишки коштів на рахунках на момент накладення арешту у вигляді довідки, то вони є необґрунтованими, оскільки, виходячи з положень ст. 170 КПК України не входять до компетенції слідчого судді при розгляді клопотання про накладення арешту, а тому клопотання в цій частині задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 130, 132, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться в ПАТ «МІБ» (МФО 380582), а саме: грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Хардінвест» (): - № НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий 17.07.2017 в банківській установі ПАТ «МІБ» (МФО 380582).

Заборонити розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунках ТОВ «Хардінвест» (): - № НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий 17.07.2017 в банківській установі ПАТ «МІБ» (МФО 380582) та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на вказані рахунки за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету.
Зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять в адресу ТОВ «Хардінвест» (): № НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий 17.07.2017 в банківській установі ПАТ «МІБ» (МФО 380582) за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.
В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Роз`яснити власникам майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду міста Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1