Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кс/641/2354/2017 Справа №641/8586/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
В С Т А Н О В И В :
Слідчий зазначила, що у зв`язку з наявністю підстав вважати, що вилучені предмети можуть бути використані як речові докази у вказаному кримінальному провадженні, необхідно накласти на них арешт з метою забезпечення їх збереження.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримала в повному обсязі.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.
Як вбачається зі змісту ч. 2 ст. 167 КПК України, то Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
У відповідності до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 КПК); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення.
З огляду на вищенаведене слідчий суддя дійшов висновку щодо задоволення клопотання слідчого щодо накладення арешту на майно.
Разом з тим, відповідно до п.1 ч.6 ст.100 КПК України, речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, зокрема, повертаються власнику законному володільцю або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.
Згідно Інструкції «Про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів в кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства та суду», від 27.08.2010 року, майно, на яке накладено арешт, передається згідно з рішенням слідчого, прокурора та суду, виходячи з конкретних обставин та інтересів справи, на зберігання, зокрема, власнику цього майна чи його родичу.
Керуючись вимогами ст. ст. 167,170,172, 173 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання слідчого СВ Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 про накладення арешту на вилучене майно задовольнити.
Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке постановою слідчого Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 від 14.12.2017 р., визнане речовим доказом, а саме - паперовий пакет, в якому знаходиться мобільний телефон Sony xperia xa dual, imei1 НОМЕР_1 , imei2 НОМЕР_2 , в корпусі кольору Lime Gold, в чохлі чорного кольору з сім картою оператора Київстар з номером телефону НОМЕР_3 .
Речовий доказ мобільний телефон Sony xperia xa dual, imei1 НОМЕР_1 , imei2 НОМЕР_2 , в корпусі кольору Lime Gold, в чохлі чорного кольору, після проведення необхідних судових експертиз повернути потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під розписку.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на слідчого СВ Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 та прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя- ОСОБА_1