УХВАЛА
Іменем України
23 грудня 2017 року м.Житомир
Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючого, не одруженого, раніше неодноразово судимого,
що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

23.12.2017 року слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 звернувся в суд з клопотанням, погодженим прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 ..
З матеріалів клопотання вбачається, що СУ ГУ НП в Житомирській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному 22 грудня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000244, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України.
Досудовим слідством встановлено, що 20.12.2017 року у вечірній час ОСОБА_6 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння знаходився в будинку АДРЕСА_3 , де у нього виник злочинний умисел направлений на умисне вбивство ОСОБА_7 , 1938 р.н., з корисливих мотивів.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 , у вказаний час та місці наніс невстановленим у ході досудового розслідування предметом численні удари по голові та тулубу ОСОБА_7 , чим умисно вбив останню з корисливих мотивів.
Смерть потерпілої настала внаслідок закритої черепно-мозкової травми, перелому кісток основи та склепіння черепа, крововиливи під оболонки та шлуночок мозку.
Продовжуючи свої злочинні дії, направлені на заволодіння чужим майном ОСОБА_6 обшукав одяг ОСОБА_7 , де знайшов грошові кошти в сумі 3000 грн. та утримуючи їх при собі залишив місце вчинення злочину.
22.12.2017 року о 17 год. 00 хв. за підозрою у вчиненні умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, вчиненому з корисливих мотивів, ОСОБА_6 було затримано в порядку ст.208 КПК України.
Підозру про вчинення даного кримінального правопорушення умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, вчиненому з корисливих мотивів, за ознаками п.6 ч.2 ст.115 КК України ОСОБА_6 повідомлено 23 грудня 2017 року. Будучи допитаним в якості підозрюваного ОСОБА_6 від дачі показів відмовився.
У судовому засіданні слідчий, прокурор клопотання підтримали, і просили застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Підозрюваний та його адвокат проти клопотання заперечували, просили обрати менш суворий запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Заслухавши виступи учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
За вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме: протокол огляду місця події від 22.12.2017 яким було оглянуто місце вчинення злочину; протокол обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 від 22.12.2017 року; протокол затримання ОСОБА_6 в порядку ст.208 КПК України; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протокол огляду трупа від 22.12.2017 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; протокол допиту свідка ОСОБА_11 ; протокол допиту свідка ОСОБА_12 ; протокол допиту свідка ОСОБА_13 ; протокол допиту свідка ОСОБА_14 ..
В ході розгляду справи, слідчий суддя дійшов висновку, що представлені слідством, разом із клопотанням, вищенаведені матеріали, зібрані органом досудового розслідування на підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_6 , дійсно вказують на можливу його причетність до вчинення інкримінованих дій. Обґрунтованість такої підозри підтверджується наявними у даному кримінальному провадженні фактичними даними, зокрема дослідженими, в ході розгляду даного клопотання вищевказаними доказами, підстав для визнання яких недопустимими на даний час немає.
Таким чином, в ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК України, дане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
З огляду на це, при вирішення даного клопотання слідчим суддею враховувалось, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна у випадку, передбаченому пунктом 6 частини другої цієї статті, і тому під загрозою покарання підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду. Також підозрюваний перебуваючи на волі може знищити, сховати або спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема наразі достеменно не встановлено знаряддя вчинення кримінального правопорушення, місце знаходження грошових коштів, що знаходились при ОСОБА_7 до її умисного вбивства та інших доказів, що мають значення для досудового розслідування.
Окрім цього, не виключається можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного ОСОБА_6 на свідків, потерпілих, з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій оскільки особи свідків в кримінальному провадженні, зокрема син вбитої ОСОБА_7 ОСОБА_15 є знайомим підозрюваного, інші свідки в провадженні є односельчанами підозрюваного та їх анкетні дані та місця проживання йому відомі, в зв`язку з чим останній має реальну можливість чинити на них протиправний тиск та іншим чином незаконно впливати на останніх.
Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки. Як вказувалось вище, санкція ч.2 ст.115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
З огляду на викладене, розглянувши клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилалася слідчий у клопотанні, і прокурор в ході його розгляду, дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 під загрозою притягнення до кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та інших учасників у цьому кримінальному провадженні.
Згідно даних, що характеризують особу підозрюваного, встановлених в ході розгляду клопотання, ОСОБА_6 є жителем Житомирської області, за місцем проживання характеризується негативно, сильно зловживає алкогольними напоями, не має стійких соціальних зв`язків, неодружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, веде асоціальний спосіб життя, раніше судимий за злочини пов`язані з незаконним обігом наркотичних речовин та за корисливі майнові кримінальні правопорушення. З огляду на це, оскільки ОСОБА_6 ніде не працює та не має постійного джерела доходів, інкриміноване кримінальне правопорушення вчинив з корисливих мотивів, тому може вчинити нове умисне насильницьке або майнове корисливе кримінальне правопорушення задля забезпечення своїх соціально побутових потреб. Крім цього, враховується, що ухвалою Чуднівського районного суду Житомирської області від 26.10.2017 року у справі № 294/1716/17 ОСОБА_6 встановлено адміністративний нагляд терміном на 1 рік.
Враховуючи встановлені в ході розгляду клопотання обставини, слідчий суддя вважає, що необхідно враховувати вимоги кримінального процесуального законодавства України, практики Європейського суду з прав людини, забезпечення не тільки прав підозрюваного, а й високих стандартів охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, щоб вирішити питання про застосування запобіжного заходу у відповідності до вимог міжнародного та національного законодавства, необхідно належним чином оцінити характер справи, тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, та наслідки вчинення протиправних діянь.
Виходячи із вищезазначених доведених у ході розгляду клопотання обставин, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів кримінального провадження переконується, що більш м`який запобіжний захід щодо ОСОБА_6 буде недостатнім для запобігання ризикам, які навели слідчий і прокурор.
Тому, окрім вищезазначеного, враховуючи також характер і тяжкість злочину, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 , слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Доводи захисника і самого підозрюваного про можливість обрання іншого, більш м`якого запобіжного заходу не підтверджені доказами.
У відповідності до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне не обирати розмір застави в кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.183,193,194,196,197,309,372,376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Житомирському слідчому ізоляторі в межах строку тримання під вартою, передбаченого ч.1 ст.197 КПК України - 60 діб, який обчислювати з часу затримання ОСОБА_6 , тобто з 17 годин 00 хвилин 22.12.2017 року.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, процесуального прокурора.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1