печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 квітня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі старшого слідчого Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :
06.04.2017 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000010.

В обґрунтування клопотання зазначається наступне.

Слідчим відділом Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000010, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 258-5 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено,що службові особи ПАТ «АКБ «Капітал», за попередньою змовою з представниками терористичних організацій т.зв. «ДНР» та «ЛНР», здійснюють банківську діяльність на тимчасово окупованій території та з використанням реквізитів підприємств з ознаками фіктивності ТОВ «Дизайн Парк» (), ТОВ «Вуглеенергомонтаж» (), ТОВ «Луганське енергетичне об`єднання» (), ТОВ «Домпромснаб-Плюс» (), ТОВ «Демарк Трейд» (), ТОВ «Латіно» (), ТОВ «Ларнака Трейд» (), ТОВ «Лайт Груп-М» () та розрахункових рахунків фізичних осіб здійснюють фінансові операції по незаконному проведенню безготівкових коштів у готівку, які, в подальшому, направляють клієнтам-замовникам, що фактично знаходяться на окупованих територіях т.зв. «ДНР» та «ЛНР» поліпшуючи фінансове становище вказаних терористичних організацій та які можливо в подальшому використовуються для підготовки або вчинення терористичних актів.

Крім того, на виконання доручення слідчого, від оперативного підрозділу ГВ КЗЕ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області отримано лист, відповідно до якого, до означеної протиправної діяльності, повязаної з фінансуванням тероризму шляхом здійснення банківської діяльності на тимчасово окупованих територіях Донецької та Луганської областей, а також обготівковування коштів підприємств, які здійснюють свою діяльність на окупованих територіях та які зареєстровані в так званих «органах Міністерства доходів ЛНР та ДНР» і сплачують до них податки, причетні наступні підприємства з ознаками фіктивності: ТОВ «Гуоб Плюс» (), ТОВ «Діаз Лімітед» () ТОВ «Лекаста Плюс» (), ТОВ «Талар Маркет» () та ТОВ «Норторг Груп» (). Крім того, встановлено, що зазначені суб`єкти господарювання з ознаками фіктивності паралельно із вищезазначеною здійснюють й іншу діяльність, пов`язану з фінансуванням тероризму.

Так, згідно вказаного листа, встановлено відомості щодо використання рядом вигодонабувачів, виробничі потужності яких знаходяться на окупованій території, різноманітних схем переведення коштів у готівку.

Так, за отриманою інформацією, ряд вигодонабувачів вугільної сфери, в тому числі з тимчасово окупованих територій, здійснюють перерахування значних сум на рахунки ТОВ «Кронум-Плюс» () в якості оплати за вугілля без ПДВ. В подальшому, вказані кошти перераховуються на рахунки ТОВ «Гуоб Плюс» (), ТОВ «Діаз Лімітед» () ТОВ «Лекаста Плюс» (), ТОВ «Талар Маркет» () та ТОВ «Норторг Груп» (). Всі вказані кошти перераховуються в якості оплати за продукцію промислово-технічного призначення. Вказані компанії не знаходяться в адресах реєстрації, у штаті одна особа засновник та директор, не мають технічних та технологічних можливостей до вчинення задекларованих господарських операцій. Всі посадові особи вказаних структур зареєстровані та постійно проживають на територій м. Донецьк.

Після цього, з метою переведення незаконно здобутих грошових коштів у готівку, організаторами конвертаційного центру був створений ряд підприємств з ознаками фіктивності на території Київського регіону. Так, серед них: ТОВ «Укрбренд» (), ТОВ «Укр Трейд Альянс» (), ТОВ «УТК Карго» (), ТОВ «Франтинни і К» (), ТОВ «Сенц-Лайн» (), ТОВ «Бромелінг» (), ТОВ «Золгарс» (), ТОВ «Мичиган СкайКод» (), ТОВ «Добробут Всім» (), ТОВ «Атлант Оил» (), ТОВ «Альянс М. Трейд» (), ТОВ «Ворстис» (), ТОВ «Спец-Лайн» (), ТОВ «Торгпром Трейд» (), ТОВ «Бенефит-Маркет» (), ТОВ «Грато» (), ТОВ «Колчестер Груп» (), ПП «Калита» (), ТОВ «Фешен Стайл» (), ПП «Агрохолдинг «Перспектива» (), ТОВ «Стаден» (), ТОВ «Фітбек.» (), ПП «Гроп Торгівля» (), ТОВ «Дольсет» (), ТОВ «Кротос Констракшн» (), ТОВ «АПЄ» (), ТОВ «Солар Плюс» (), ТОВ «Сенц-Лайн» (), ТОВ «Аскет Лайн» (), ТОВ «Святош» (), ТОВ «Текстоліт» (), ТОВ «БК Платінум» (), ТОВ «Лидер Альянс» ().

Кошти на вищевказані підприємства з ознаками фіктивності були перераховані в якості сплати за зернові, порошок молібдену, продукцію промислово-технічного призначення, продукти харчування, транспортно-експедиційні та агентські послуги. Тобто, вказані комерційні структури відобразили реалізацію іншої групи товарів, робіт та послуг, які не відповідають своїм фізичним характеристикам, функціональному призначенню, а також походженню, в результаті чого відбувається пересортування товару по ланцюгу постачання від продавця до кінцевого покупця.

Крім того, як зазначив слідчий, за попередньою інформацією, діяльність вказаних підприємств має ряд ознак удаваності здійснення операцій, а саме: відсутні фізичні, технічні та технологічні можливості до вчинення задекларованих господарських операцій; відсутній кваліфікований персонал, тільки керівні посади; незначний штат працюючих осіб при тому, що статутна діяльність потребує участі більшої кількості людей, в тому числі за спеціальною освітою; наявність в штаті тільки керівних посад;відсутні основні фонди (за умови, що вони необхідні для здійснення операцій).

Вказані операції проводилися для переведення незаконно отриманих грошових коштів у готівку з рахунків вищевказаних компаній в м. Києві та подальшу передачу замовникам, в тому числі і на окуповані території.

В ході перевірки отриманої інформації, здійснено огляди місць знаходження вказаних суб`єктів господарювання, в ході яких виявлено, що за адресами реєстрації вказані суб`єкти господарювання ніколи не перебували та не перебувають. Також, допитано ряд свідків, які здійснюють свою діяльність у вказаних приміщеннях, які в свою чергу повідомили, що вказані підприємства їм невідомі.

В судовому засіданні слідчий просив накласти арешт на грошові ТОВ «КОЛЧЕСТЕР ГРУП» (), ТОВ «СЕНЦ ЛАЙН» (), ТОВ «УТК КАРГО» (), які розміщені на відкритих в ПАТ «УкрСиббанк» рахунках, оскільки наявні підстави вважати, що дані кошти були здобуті кримінально протиправним шляхом, тобто відповідають критеріям ст. 98 КПК України.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки грошові кошти ТОВ «КОЛЧЕСТЕР ГРУП» (), ТОВ «СЕНЦ ЛАЙН» (), ТОВ «УТК КАРГО» (), що розміщені на рахунках в банківській установі, мають ознаки таких, що були здобуті кримінально протиправним шляхом з огляду на предмет кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.258-5 КК України, і з метою забезпечення збереження речових доказів, - вбачається доцільним застосувати захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна вказаних підприємств.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках відкритих у ПАТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) та видаткові операції по наступним рахункам:

№ НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкриті ТОВ «КОЛЧЕСТЕР ГРУП» ();

№ НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , відкриті ТОВ «СЕНЦ ЛАЙН» ();

№ НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , відкриті ТОВ «УТК КАРГО» ().

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1