печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 липня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарях ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

18.05.2017 адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна, в обґрунтування якого зазначив наступне.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.08.2016 в порядку забезпечення заходів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000353 від 15.04.2013, накладено арешт на грошові кошти в розмірі 152 200 грн., які ОСОБА_7 добровільно видав слідчому під час огляду його автомобіля Мерседес д.н.з. НОМЕР_1 29.07.2016.
В обґрунтування вимог клопотання про скасування арешту адвокат зазначає, що вилучені у ОСОБА_7 грошові кошти є його власністю і він мав передати їх ОСОБА_8 відповідно до договору позики від 28.07.2016, а тому немає жодних підстав стверджувати, що вилучені грошові кошти відповідають критеріям, визначеним ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України. Зазначене опосередковано підтверджується тим, що з моменту початку розслідування справи минуло майже чотири роки, до цього часу ОСОБА_7 не є фігурантом кримінального провадження, про підозру йому не оголошено.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_4 в обґрунтування клопотання, прокурора ОСОБА_5 та слідчого ОСОБА_6 , які заперечували проти його задоволення, вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали, додатково долучені матеріали, приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що Управлінням з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000353 від 15.04.2013 за фактами зловживання своїм службовим становищем службовими особами Державного агентства лісових ресурсів України та державного підприємства «Укрлісконсалтинг», заволодіння ними майном в особливо великих розмірах, а також вчинення шахрайських дій невстановленими особами під час здійснення експорту деревини за кордон за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України, у якому розслідуються обставини за яких у 2015 році службові особи Державного агентства лісових ресурсів України налагодили протиправну схему, за якою іноземні суб`єкти підприємницької діяльності, з метою отримання можливостей здійснення закупівлі на території України деревини та лісопродукції, були змушені укладати договори про надання маркетингових послуг щодо пошуку на території України та інших країн СНД постачальників зазначеної продукції з суб`єктами господарювання, створення та діяльність яких пов`язана з керівництвом Держлісагенства України.
Згідно матеріалів досудового розслідування, 29.07.2016 отримано інформацію про те, що ОСОБА_8 буде перевозити грошові кошти у своєму автомобілі марки «TOYOTA CAMRI» д.н.з. НОМЕР_2 , які отримані в результаті незаконної діяльності пов`язаної з продажем деревини. Цього ж дня, у м. Києві на вулиці Госпітальній поблизу будинку № 5 працівниками Генеральної прокуратури України та співробітниками СБУ проведено обшук автомобіля марки «TOYOTA CAMRI» д.н.з. НОМЕР_2 , яким керував ОСОБА_8 . Під час обшуку у багажнику автомобіля виявлено та вилучено два поліетиленових пакети, в середині яких знаходились грошові кошти на загальну суму 1 796 244 грн. Окрім цього, поблизу автомобіля марки «TOYOTA CAMRI» д.н.з. НОМЕР_2 виявлено автомобіль марки «MERSEDES E 200» д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_7 . Під час обшуку автомобіля «TOYOTA CAMRI», водій ОСОБА_7 добровільно повідомив, що це він передавав поліетиленові пакети, про вміст яких йому нічого не відомо, для водія автомобіля «TOYOTA CAMRI», які у свою чергу передали йому невідомі особи. Також, ОСОБА_7 повідомив, що у салоні його автомобіля знаходиться ще один поліетиленовий пакет, який він мав передати для водія «TOYOTA CAMRI», після чого добровільно видав його правоохоронним органам. Проведеним оглядом місця події зафіксовано добровільну видачу пакету ОСОБА_7 та під час огляду пакету у ньому виявлено грошові кошти на загальну суму 152 200 гривень.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.08.2016 в порядку забезпечення заходів даного кримінального провадження накладено арешт на грошові кошти в розмірі 152 200 грн., вилучені в автомобілі ОСОБА_7 . Мерседес д.н.з. НОМЕР_1
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.
При цьому, у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу ( ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Таким чином, можливість накладення арешту на майно, яке відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 167, ст. 98 КПК України, закон не пов`язує з наявністю в кримінальному провадженні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану їх діями, а також спеціальної мети - забезпечення цивільного позову чи можливої конфіскації майна.
З тексту ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.08.2016 вбачається, що арешт на вилучені у ОСОБА_7 грошові кошти накладено з тих підстав, що вони відповідають критеріям, визначеним ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України, а метою арешту слугувала необхідність збереження речових доказів.
Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б спростовували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 01.08.2016 та надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на теперішній час відпала, оскільки обставини, на які посилається адвокат в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування шляхом оцінки усі зібраних у справі доказів.
Не вбачаючи підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна, керуючись ст. ст. 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майна, залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1