Справа № 296/2533/17
УХВАЛА
Іменем України
24 квітня 2017 року м.Житомир
Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 327 заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від участі у розгляді справи № 296/2533/17 провадження № 1-кс/296/1055/17 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність в частині не внесення відомостей до ЄРДР та зобов`язання внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР прокуратурою Житомирської області, -

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 ..

Обґрунтовуючи підстави відводу, ОСОБА_3 зазначає, що нею 30.03.2017 року була подана до суду скарга на бездіяльність керівництва та службових осіб поліції, прокуратури щодо невнесення відомостей про злочин до ЄРДР, що була розподілена на розгляд слідчому судді ОСОБА_4 .. 10.04.2017 року ОСОБА_3 з посиланням на п.4 ч.1 ст.75 КПК України подала заяву про відвід слідчому судді, оскільки, на її думку, існують обставини, які викликають сумнів у його неупередженості.

У судовому засіданні заявниця підтримала в повному обсязі заявлений відвід і оскільки у своїй письмовій заяві обставин, що викликають її сумніви не навела, у своєму виступі на відповідні запитання повідомила, що сумніви у неупередженості слідчого судді ґрунтуються на випадках прийняття ним рішень у інших справах кримінального провадження в інтересах органів досудового розслідування.

Представник прокуратури в судове засідання не з`явився, заяву розглянуто у його відсутність.

Особа, якій заявлено відвід - слідчий суддя, будучи зайнятим у відправленні правосуддя при розгляді інших завчасно призначених справ, у судове засідання на розгляд відводу не з`явився.

За вказаних обставин, слідчим суддею визнано можливим розгляд заяви про відвід у відсутність особи, якій заявлено відвід.

Вислухавши думку заявниці, вивчивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 75 КПК України визначені обставини, за яких слідчий не має право брати участь у кримінальному провадженні. За змістом вказаної процесуальної норми у зв`язку з виникненням певних обставин слідчий суддя може бути усунутий від участі у кримінальному провадженні, оскільки таке відсторонення виключає вплив на судовий розгляд та судове рішення об`єктивних, чи суб`єктивних чинників.

Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам - членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 на 114-й сесії «Про підвищення ефективності внутрішніх засобів правового захисту» декларує, що кожен, чиї права і свободи, викладені в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права. (Рішення ЄСПЛ «Chahal v. UK, n. 145).

На національному рівні, у ч.2 ст.80 КПК України законодавчо закріплено право осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заявляти відвід слідчому судді з підстав передбачених ст.75 КПК України.

Зміст п.4 ч.1 ст.75 КПК України визначає одну з підстав для застосування відводу слідчого судді існування обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості. Своєю чергою, термін «неупередженість» є структурним елементом такого базового принципу кримінального провадження, як законність (ст. 9 КПК України).

У своїй заяві ОСОБА_3 не вказала обставин, які, на її думку, викликають сумніви у неупередженості судді і лише в судовому засіданні повідомила, що такими обставинами вона вважає випадки прийняття слідчим суддею рішень у інших справах кримінального провадження, на її думку, в інтересах органів досудового розслідування.

Прийняття слідчим суддею ухвал у інших справах кримінального провадження з якими заявниця виявляє незгоду, не свідчить про упередженість цього слідчого судді і згідно з чинним законодавством не є обставиною, що виключає участь слідчого судді в розгляді скарги. Будь-яких інших доказів, що мали б підтверджувати факти порушення процесуального законодавства слідчим суддею про які зазначено у відводі, в судовому засіданні не представлено.

Нормами ч.5 ст.80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим. Тобто, має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні. Статтями 75-76 КПК України передбачений вичерпний перелік підстав для відводу судді.

Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У своєму рішенні по справі «Фельдман проти України» Європейський суд з прав людини порушенням ст.6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (рішення у справі «Фельдман проти України», заяви № 76556/01 та 38779/04, від 8 квітня 2010 року, п. 97).

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді, що схвалені резолюцією №2006/23 Економічної та Соціальної ради ООН від 27.07.2006 року, суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення. З огляду на відсутність самовідводу у даній справі та будь-яких письмових доказів на підтвердження викладених у відводі фактів, слідчим суддею вирішується дане звернення з врахуванням наступного.

Судом приймається до уваги, що право скаржника на справедливий суд закріплений в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій слідчого судді у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Так, згідно п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод щодо гарантій справедливого розгляду справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом та практики Європейського Суду з прав людини (рішення від 09.11.06 року у справі «Білуга проти України», від 28.10.98 р., у справі «Ветштайн проти Швейцарії, тощо), з метою об`єктивності розгляду скарги, усунення будь-яких сумнівів щодо прямої чи побічної зацікавленості слідчого судді у результатах розгляду та з етичних міркувань приходжу до висновку, що заяву ОСОБА_3 про відвід слід задовольнити.

Констатуючи право заявниці на судовий процес із достатньою впевненістю в безсторонності слідчого судді, який вирішує її справу, забезпечує не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається, де суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім, слідчий суддя погоджується з доводами заявниці в тому, що обставини, на які він покликається у підтвердження своїх доводів про можливі порушення допущенні слідчим суддею у інших провадженнях, подання заяви про злочин, що процесуально унеможливлює розгляд скарги, - є особливими, а тому слугують підставою для висновку про вмотивованість відводу.

Такі висновки покладені в основу рішення Європейського суду з прав людини, постановленого 24.05.1989 року у справі за заявою Гаусшильдта (Hauschildt Case), відповідно до змісту якого, при зовнішній демонстрації судом незалежності та безсторонності можуть виникнути щодо цього сумніви. Важливою є та довіра, яку суди в демократичному суспільстві повинні викликати у громадськості. Тому, враховуючи те, що заявниця звернулася до суду із заявою про відвід слідчого судді, що процесуально унеможливило розгляд скарги суддею слідчим впродовж часу визначеного нормами КПК України, вважаю, що у сторони, об`єктивно, є підстави для сумнівів у безсторонності та неупередженості слідчого судді.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення основних засад кримінального судочинства верховенства права, законності, рівності перед законом і судом, забезпечення доступу до правосуддя, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, для безсторонності, оперативності та ефективності судового розгляду, до його початку, гарантування неупередженості та об`єктивності здійснення правосуддя, уникнення сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити заяву про відвід судді ОСОБА_4 ..

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 75, 76, 81 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від участі у розгляді справи № 296/2533/17 провадження № 1-кс/296/1055/17 за її скаргою на бездіяльність в частині не внесення відомостей до ЄРДР та зобов`язання внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР прокуратурою Житомирської області задовольнити.

Відвести слідчого суддю ОСОБА_4 від участі у розгляді справи № 296/2533/17 провадження № 1-кс/296/1055/17.

Відповідно до вимог ст.35, ч.1 ст.82 КПК України передати справу № 296/2533/17 на розгляд іншому слідчому судді, - якого належить визначити у порядку функціонування автоматизованої системи документообігу суду, встановленому частиною третьою статті 35 КПК України.

Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1