Справа № 442/6095/17
Провадження № 1-кс/442/1166/2017
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 серпня 2017 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дрогобичі у кримінальному проваджені № 0001069 від 12.06.2017 клопотання слідчого СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Бориславського відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, з середньою незакінченою освітою, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч.3 ст. 15, ч.2 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
законного представника ОСОБА_7
в с т а н о в и в:
У провадженні СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 перебувають матеріали кримінального провадження № №0001069 від 12.06.2017 стосовно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчинені злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч.3 ст. 15, ч.2 ст. 185 КК України, а саме в тому, що: 08.06.2017 близько 14 год. 20 хв. ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне повторне викрадення чужого майна, непомітно зайшов у приміщення технічного відділу комунального підприємства Дрогобицької міської ради „Управління Капітального будівництва за адресою: м. Дрогобич, пл. Ринок, 20 звідки, скориставшись відсутністю уваги сторонніх осіб, з шафи викрав жіночу сумку сірого кольору вартістю 200 гривень, в якій знаходились 1 000 гривень, 600 Євро (по курсу НБУ станом на 08.06.2017 становить 17 636,40 гривні), 300 доларів США (по курсу НБУ станом на 08.06.2017 становить 7 861,50 гривні) які належать потерпілій ОСОБА_8 , чим спричинив останній майнову шкоду на загальну суму 26 697,90 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у таємному повторному, викраденні чужого майна, поєднаному з проникненням у приміщення (крадіжці), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Крім цього, слідчий в клопотанні вказує, що 07.07.2017 року близько 15 год. 40 хв. неповнолітній ОСОБА_5 , маючи умисел на вчинення крадіжки чужого майна, через незачинені вхідні двері, проник в підсобне приміщення їдальні дитячого садку „Смерічка, що по АДРЕСА_2 , звідки таємно, повторно, з корисливих мотивів викрав майно, яке належить ОСОБА_9 на загальну суму 700 гривень, а саме: жіночий гаманець вартістю 200 гривень з вмістом грошових коштів в сумі 500 гривень.

Своїми умисними протиправними діями, ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_9 матеріальну шкоду на загальну суму 700,00 гривень.

Таким чином, неповнолітній ОСОБА_5 , підозрюється в повторному таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному із проникненням у приміщення, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Крім цього, слідчий в клопотанні вказує, що 10.07.2017 року близько 16 год. 00 хв. неповнолітній ОСОБА_5 , маючи умисел на вчинення крадіжки чужого майна, через незачинені вхідні двері, проник в приміщення будинку АДРЕСА_3 , який належить ОСОБА_10 , звідки таємно, з корисливих мотивів, повторно викрав її майно на загальну суму 2 160 гривень, а саме: зубна коронка виготовлена із золота 850 проби, вагою 3 грами вартістю 2 000 гривень та грошові кошти в сумі 160 гривень.

Своїми умисними протиправними діями, ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_10 , матеріальну шкоду на загальну суму 2 160 гривень.

Таким чином, неповнолітній ОСОБА_5 , підозрюється в повторному таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному із проникненням у житло, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Крім цього,як зазначає слідчий в клопотанні, 15.07.2017 близько 18 год. 00 хв. ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне повторне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, шляхом злому вікна проник в приміщення церкви „Петра і Павла, що знаходиться по АДРЕСА_3 , звідки таємно викрав Ноутбук марки „Acer вартістю 6 000 гривень та фотоапарат марки „Canon вартістю 2800 гривень, які належать ОСОБА_11 , чим спричинив потерпілому майнову шкоду на загальну суму 8 800 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у таємному, повторному викраденні чужого майна, поєднаному з проникненням у приміщення (крадіжці), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Крім цього,як зазначає слідчий в клопотанні, 10.07.2017 близько 14 год. 00 хв., неповнолітній ОСОБА_5 , маючи умисел на вчинення крадіжки чужого майна, шляхом вільного доступу з території церкви Вознесіння Христового, що по вул. Наливайка в м. Дрогобичі Львівської області повторно, з корисливих мотивів, таємно викрав велосипед марки „Swichdack, який належить ОСОБА_12 вартістю 2 000 гривень.

Своїми умисними протиправними діями, ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_12 матеріальну шкоду на загальну суму 2 000 гривень.

Таким чином, неповнолітній ОСОБА_5 , підозрюється в повторному таємному викраденні чужого майна (крадіжка), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Слідчий в клопотанні вказує, що 17.07.2017 близько 12 год. 00 хв. ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, шляхом вільного доступу зайшов в приміщення церкви „Стрітення Господнього, що за адресою: АДРЕСА_4 , звідки таємно, повторно, умисно викрав протоієрейський хрест з металу вартістю 3 900 гривень, який належить настоятелю храму ОСОБА_13 , копіє (ритуальний ніж) вартістю 350 гривень, умивальницю виготовлену із латуні вартістю 2 500 гривень та настінний годинник вартістю 100 гривень, які належать Українській Православній Церкві Київського Патріархату.
Вчиненим кримінальним правопорушенням ОСОБА_5 завдав майнову шкоду ОСОБА_13 на суму 3 900 грн. та Українській Православній Церкві Київського Патріархату на загальну суму 2 950 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у таємному, повторному, викраденні чужого майна (крадіжці), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Крім цього, як зазначає слідчий в клопотанні, 17.07.2017 близько 16 год. 00 хв. ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне повторне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, шляхом злому вікна проник в приміщення церкви „Успіння Пресвятої Богородиці, що знаходиться по вул. В. Великого у м. Дрогобичі, звідки таємно викрав з технічного приміщення Болгарку марки „Bosh вартістю 600 гривень та газонокосарку марки „Husqvarna вартістю 3 900 гривень, які належать Українській греко-католицькій церкві, чим спричинив майнову шкоду на загальну суму 4 500 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в таємному повторному викраденні чужого майна, поєднаному з проникненням у приміщення (крадіжці), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Крім цього, як зазначає слідчий в клопотанні, 20.07.2017 близько 14 год. 00 хв. ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, шляхом вільного доступу зайшов в приміщення церкви „Стрітення Господнього, що за адресою: АДРЕСА_4 , звідки таємно, повторно, намагався викрасти гроші у сумі 250 гривень із скриньки для пожертв, однак з причин, що не залежали від його волі не вчинив усіх дій, які вважав за необхідне для доведення свого наміру до кінця, так як був затриманий служителями Церкви.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в незакінченому замаху на повторне викрадення чужого майна (крадіжці), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.
Посилаючись на обґрунтованість підозри та наявність у кримінальному провадженні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просить у клопотанні застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Захисник та підозрюваний просять клопотання відхилити та застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Законний представник матір проти клопотання прокурора заперечувала, вказуючи, що до сина слід застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту, але не цілодобового, оскільки він має йти в одинадцятий клас.
Вислухавши сторони кримінального провадження слідчий суддя встановив наступне.
10.08.2017 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч.3 ст. 15, ч.2 ст. 185 КК України.

При цьому з наданих слідчим та прокурором матеріалів слідчий суддя вбачає як обґрунтованість підозри, так і наявність ризиків у кримінальному провадженні. ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років.
Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Щодо наявності передбачених ст. 177 КПК України ризиків щодо підозрюваного слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.
Слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , та суворість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, що оцінені в тому числі в сукупності з даними про особу підозрюваного, про що викладено вище; можливість перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, схильність особи до вчинення нових злочинів.
Крім того слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 є неповнолітнім, тому при вирішення клопотання слідчий суддя враховує положення ст. 485 КПК України, а саме повні і всебічні відомості про особу неповнолітнього, його вік (15 років), стан здоров`я, рівень розвитку, стійки соціальні зв`язки, негативне ставлення підозрюваного до скоєного, умови життя підозрюваного, не працюючого, навчається.
Відповідно до ст. 492 КПК України, слідчий суддя враховує при обранні запобіжного заходу підозрюваному, за наявності підстав, передбачених КПК України, до неповнолітнього з урахуванням його вікових та психологічних особливостей, роду занять може бути застосовано один із запобіжних заходів, передбачених КПК України.
Затримання та тримання під вартою можуть застосовуватися до неповнолітнього лише у разі, якщо він підозрюється або обвинувачується у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, за умови, що застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
Окрім загальних підстав, враховує його вікові та психологічні особливості.
Відповідно до ст. 37 Конвенції про права дитини, прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН у 1989 року і ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 pоку, міститься положення про те, що „арешт, затримання чи тюремне ув`язнення дитини здійснюється згідно з законом та використовується лише як крайній захід і протягом якомога більш короткого відповідного періоду часу.
Згідно з п. 13.2 „Пекінських правил утримання під вартою до суду за можливістю має замінюватись іншими альтернативними заходами. Відповідно до ч. 2 ст. 33 Закону України „Про охорону дитинства затримання та арешт неповнолітніх застосовується як винятковий захід і тільки у випадках та порядку, встановлених законом.
Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
Під час проведення досудового розслідування, не отримано даних про те, що підозрюваний ОСОБА_5 , не може утримуватись в умовах Державної установи „Львівська установа виконання покарань (№19).
Крім того, згідно ч. 2 ст. 183 КПК України, до підозрюваного ОСОБА_5 , можливо застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.
З урахуванням вимог статей 177, 178, 183 КПК України, враховуючи обґрунтованість повідомленої підозри, тяжкість ймовірного покарання за інкриміновані діяння, конкретні обставини кримінального правопорушення, встановлені ризики, що оцінені в сукупності із наданими даними про особу підозрюваного, вважаю, що належний контроль за поведінкою підозрюваного та дієве запобігання встановленим в провадженні ризикам неможливе шляхом застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, а відтак існуючими правовими підставами для часткового задоволення клопотання.
Саме тому слідчий суддя зробив висновок про те, що вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, неможливість забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
Доводи сторони захисту не спростовують висновків слідчого судді.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на виконання ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи конкретні обставини та тяжкість правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 , корисливий мотив його вчинення, дані про особу і майновий стан підозрюваного, а також дані, що містяться в долучених до матеріалів клопотання протоколах за результатами проведення слідчих дій, які дають на даній стадії кримінального провадження наявність достатніх підстав для висновку про обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 , приходжу до висновку, що розмір застави має бути встановлений у мінімально визначеній законом межі в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 32 000 грн, оскільки на переконання слідчого судді внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Крім того, слідчий суддя, вважає необхідним у разі звільнення з-під варти внаслідок внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання слідчого СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Бориславського відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, з середньою незакінченою освітою, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк тримання під вартою обраховувати з часу фактичного затримання 30 серпня 2017 року, та в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні до 16 жовтня 2017 року включно.
В іншій частині клопотання відмовити.
Визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 32 000 (тридцять дві тисячі) грн.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок суду та надати документ, що це підтверджує, слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі звільнення його з-під варти внаслідок внесення застави наступні обов`язки:
прибувати до слідчих, прокурорів, слідчого судді, суду у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;
не відлучатися з м. Дрогобича без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками в даному кримінальному провадженні;
здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі їх наявності);
носити електронний засіб контролю.
Підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки.
Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного, та строк дії ухвали слідчого судді, в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні - до 16 жовтня 2017 року.
Попередити ОСОБА_5 чи іншу особу, яка виявить бажання стати заставодавцем про те, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала про застосування запобіжного заходу взяття під варту оголошена підозрюваному ОСОБА_5 .
Негайно сповістити про взяття під варту ОСОБА_5 його батьків: ОСОБА_14 та ОСОБА_7 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Слідчий суддя ОСОБА_1