Справа № 405/3769/17

"21" липня 2017 р. м. Кропивницький
слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.1 ст.263 КК України, а саме у незаконному придбанні, носінні, зберіганні, а також незаконному збуті вибухових пристроїв.
Так, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Новий Стародуб, Кіровоградської області, який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не займаючись і не бажаючи займатись суспільно-корисною працею, настирливо виношуючи наміри незаконного збагачення за рахунок вчинення кримінального правопорушення проти громадської безпеки (незаконному поводженні зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами), став на шлях реалізації свого злочинного умислу.
Відповідно до постанови прокурора відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_7 , 30.05.2017 працівниками УКП ГУНП в Кіровоградській області було проведено негласну слідчу (розшукову) дію у вигляді контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупівлі зброї у ОСОБА_4 .
Відповідно до матеріалів проведення вищевказаної закупівлі, ОСОБА_4 за невстановлених під час проведення досудового розслідування обставин, придбав вибуховий пристрій «РПГ 22» який зберігав до моменту його збуту легендованій особі, згодом 30.05.2017 за попередньою домовленістю з особою покупцем, яка здійснювала закупівлю зброї у ОСОБА_4 , збув особі ОСОБА_8 вибуховий пристрій «РПГ-22» за грошові кошти у сумі 6000 гривень. Вищевказану зброю, ОСОБА_4 , перевіз та заховав у лісосмузі неподалік с. Новий Стародуб, Петрівського району, Кіровоградської області, місце сховище потім, після отримання грошей, показав покупцю ОСОБА_8 .
Відповідно до висновку експерта № 44 від 03.07.2017 предмет, наданий на дослідження, являються одноразовим гранатометом типу РПГ 22 «Нетто». Предмет наданий на дослідження, відноситься до категорії боєприпасів, являвся вибуховим пристроєм. Предмет, наданий на дослідження, був придатний до пострілу (вильоту реактивної протитанкової гранати) з послідуючим її вибухом при зустрічі з перешкодою. Згідно технічної характеристики в корпусі реактивної гранати містилася вибухова речовина «ОЛ» (Окфол) масою 340 грам.
18.07.2017 ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263 КК України.
Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
18.07.2017 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.263 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується протоколом про результати контролю за вчиненням злочину, розпискою, протоколом огляду купюр, протоколом огляду покупця та вручення грошових купюр, протоколом огляду автомобіля, протоколом вручення покупцю спецтехніки, протоколом видачі предметів, протоколом вилучення у покупця предметів, висновком експерта, протоколом обшуку(а.к. 5-6,7,8-9,10,11,12, 13,14, 15,16-17).
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків, оскільки доказів, що свідчать про існування під час розгляду слідчому судді не надано.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації та проживання, характеризується позитивно, має на утриманні неповнолітню дитину та батька пенсійного віку.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому цілодобово залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-199, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід домашній арешт з 21.07.2017 року до 18.09.2017 року, який полягає в забороні підозрюваному ОСОБА_4 цілодобово залишати будинок АДРЕСА_2 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 18.09.2017 року наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та в подальшому до суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, у якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утриматися від спілкування з особами, визначеними слідчим.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 18.09.2017 року.
Виконання ухвали слідчого судді покласти на Петрівське відділення поліції Долинського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на процесуального прокурора.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1