Справа № 404/596/17
Номер провадження 1-кс/404/158/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2017 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого, про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, по кримінальному провадженню 0001174 відносно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Кіровограді, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, без дітей, наявність хвороб заперечує, мешкає по АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз: 15.03.2016 року, вироком Кіровського районного суду міста Кіровограда за ч. 1 ст. 309 КК України, до штрафу,

підозрюваного за ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по кримінальному провадженню про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу в виді тримання під вартою який підозрюється в тому, що він: 29.01.2017 року, приблизно о 19 годині 30 хвилин, в квартирі АДРЕСА_2 , під час конфлікту з ОСОБА_7 , умисно наніс один удар ножем в живіт потерпілого, внаслідок чого на тілі ОСОБА_7 , згідно довідки Комунального закладу «Кіровоградська міська лікарня швидкої медичної допомоги» № 174 від 29.01.2017 року, утворились тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого в черевну порожнину ножового поранення з пошкодженням петель тонкої кишки, тобто тяжкі тілесні ушкодження (за критерієм небезпеки для життя потерпілого, в момент їх заподіяння).

Слідчий з прокурором підтримали заявлені ними вимоги клопотання.

ОСОБА_6 і його захисник заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, через відсутність ризиків невиконання ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків, слідству він допомагає, не переховується, у вчиненому кається, наполягає що відвертав протиправне насильницьке вторгнення потерпілого до житла.

Вислухавши доводи учасників розгляду клопотання, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, з`ясовані наступні факти і відповідні їм обставини:

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

На виконання вимог ст. 184 КПК України, матеріали клопотання містять: довідку з лікарні, зміст витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, протоколи допиту свідків і потерпілого, результати протоколів огляду місця події, речові докази, тобто зібрано достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. (ч. 1 ст. 177 КПК України)

Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину. Покарання, що загрожує підозрюваному у випадку визнання його вини, передбачає позбавлення волі до 8 років.

Разом з тим, відповідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Із змісту ч. 1 ст. 194 КПК України вбачається, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті. (ч. 4 ст. 194 КПК України)

Додержуючись вимог частин 1-2 ст. 22 та ст. 26 КПК України, клопотання досліджено в межах заявлених вимог, доводів та долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим погоджуюсь із стороною захисту про необхідність забезпечення ОСОБА_6 права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст. 29 Конституції України). Відповідно ч. 1 ст. 12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри, та існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, проте не зазначено переконливих доводів та не долучені беззастережні докази недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Так, підозрюваний вину визнає і щиро кається, за його ініціативою негайно після заподіяння тілесного ушкодження була викликана бригада швидкої медичної допомоги та працівники поліції. Допомагає слідству.

Соціальна незахищеність ОСОБА_6 не повинна хибно тлумачитись, як підстава утримання його під ватрою. Підозрюваний сприяє проведенню досудового розслідування та допомагає слідству. Вказані обставини свідчать, що останній налагодив сталі соціальні зв`язки, має достатній рівень репутації і родину. Також приймаються до уваги твердження підозрюваного, що і у подальшому він зобов`язується сприяти досудовому розслідуванню та не перешкоджати йому. Матеріали клопотання та кримінального провадження не містять належних і допустимих доказів, які документально засвідчують свідоме ухилення підозрюваного від слідчого з прокурором. Сукупність цих обставин виключає твердження сторони обвинувачення про можливість ухилення особи від органів досудового розслідування.

Не є перевищенням меж необхідної оборони і не має наслідком кримінальну відповідальність застосування зброї або будь-яких інших засобів чи предметів для захисту від нападу озброєної особи або нападу групи осіб, а також для відвернення протиправного насильницького вторгнення у житло чи інше приміщення, незалежно від тяжкості шкоди, яку заподіяно тому, хто посягає. (ч. 5 ст. 36 КК України).

Так, залишаються не спростованими доводи сторони захисту, що ОСОБА_6 відвертав протиправне насильницьке вторгнення потерпілого до належного йому житла.

Прокурор і слідчий повинні дотримуватись зокрема таких загальних засад кримінального провадження як: забезпечення права на свободу та особисту недоторканість (п. 5 ч. 1 ст. 7 КПК України); невтручання у приватне життя, недоторканість права власності (п. 8-9 ч. 1 ст. 7 КПК України); свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Проте, в матеріалах клопотання і кримінального провадження не міститься доказів та не перевірено, не підтверджено чи спростовано повідомлених стороною захисту таких визначальних обставин, що:

За три дні до події злочину потерпілий побив ОСОБА_6 , а за день до злочину-погрожував фізичною розправою ОСОБА_6 та його співмешканці. Згодом, безрезультатним виявився і подальший виклик поліції на інші протиправні дії потерпілого. Наявність значної фізичної переваги потерпілого над підозрюваним. Під час огляду місця події, не зафіксований технічний стан замків та вхідних дверей до житла, де перебував ОСОБА_6 разом з його співмешканкою. Не долучено документального підтвердження наявності тілесних ушкоджень на тілі обох правомірних володільців житла, якими є ОСОБА_6 та його співмешканка. З невідомих міркувань стороною обвинувачення не долучено документального підтвердження та не проводиться розслідування протиправних дій потерпілого, в руках якого була заздалегідь підшукана цеглина. Також, слідчий не з`ясував, чи дозволили потерпілому вхід до квартири, чи відповідало таке вторгнення волі володільців, чи бажали вони протиправного насильницького вторгнення до житла, де вони переховувались.

У цій ситуації, представники правоохоронного органу своєчасно не відреагували та не припинити протиправних дій потерпілого. Внаслідок цього, підозрюваний переховувався у власному житлі від потерпілого, але останній з цеглиною без дозволу власника насильницькі вторгся до житла ОСОБА_6 .

Без належної процесуальної фіксації наведених обставин, передчасним та безпідставним стане обмеження свободи підозрюваної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладені на підозрюваного, обвинуваченого зобовязання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 цього Кодексу. Тобто запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в повній мірі забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та буде запобігати ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Згідно п. 2 ч. 1 та ч. 2 ст. 219 КПК України, досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Таким чином обрахунок строку досудового розслідування по означеному кримінальному провадженню починається з моменту повідомлення про підозру, тобто з 30.01.2017 року. Строк запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не повинен перевищувати періоду досудового розслідування, тому дія застосованого запобіжного заходу визначена до 30.03.2017 року.

Керуючись ст.ст. 131-132, 176-178, 179,193-194, 196, 197, 205, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кропивницького МВ УМВС України у Кіровоградській області про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, відмовити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, поклавши на нього наступні обов`язки: прибувати до кабінету слідчого, прокурора, судді, у залежності від стадії кримінального провадження, за їхньою першою вимогою; не відлучатися за межі місця реєстраційного обліку без дозволу слідчого, прокурора або слідчого судді, суду;повідомляти слідчого, прокурора чи слідчого суддю, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; уникати у будь-якій формі контактів як особисто, так і через сторонніх осіб із свідками.

Початок строку дії особистого зобов`язання обраховувати з дня постановлення цієї ухвали.

Особисте зобов`язання встановити в межах існуючого двохмісячного строку досудового розслідування, тобто до 30.03.2017 року.

Підозрюваному ОСОБА_6 роз`яснити, що в разі невиконання перерахованих обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання на стадії досудового розслідування, покласти на слідчого, а на стадії судового розгляду, на прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Затриманого ОСОБА_6 негайно звільнити з-під варти в залі суду.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1