н/п 1-кп/640/732/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" грудня 2016 р.
Київський районний суд м. Харкова в складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Харкова обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, раніше не судимого, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, суд
в с т а н о в и в:
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 11.10.2016 року призначено підготовче судове засідання.
Прокурор вказав про можливість призначення справи до судового розгляду, надав суду список свідків, які підлягають виклику в судове засідання.
Захисник та обвинувачений заявили клопотання про повернення обвинувального акту прокурору на підставі його невідповідності вимогам КПК України та матеріалам справи, оскільки відомості, викладені в обвинувальному акті, не відповідають матеріалам кримінального провадження, що грубо порушує гарантоване Законом право на захист ОСОБА_5 . Так, в обвинувальному акті від 30.09.2015 зазначено, що потерпілою ОСОБА_6 до підозрюваного ОСОБА_5 заявлений цивільний позов про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 49 929, 74 грн., який відшкодовано частково на суму 25 000 грн., що не відповідає матеріалам справи, в яких є заява ОСОБА_6 про відмову від цивільного позову в зв`язку з повним відшкодуванням збитків підозрюваним ОСОБА_5 . Так само, обвинувальний акт від 30.09.2016г. містить відомості про те, що потерпілим ОСОБА_7 теж заявлено цивільний позов до ОСОБА_5 на суму 22 557, 44 грн., що також не відповідає матеріалам кримінального провадження, оскільки в справі є заява представника потерпілого ОСОБА_7 про відмову від позову у зв`язку з повним відшкодуванням завданих збитків. Більш того, в матеріалах провадження є заяви про відмову від позовів та про відсутність претензій до підозрюваного від всіх потерпілих у цій справі.
Крім того, захисник та обвинувачений заявили про те, що епізоди про вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень стосовно потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 не внесені до ЄРДР, а в справі міститься тільки заява потерпілої ОСОБА_6 . Витяг з ЄРДР за заявою ОСОБА_6 доданий прокурором до обвинувального акту. Невнесення відомостей за заявами вказаних осіб до ЄРДР, як окремих злочинів, суперечить вимогам КПК України і порушує право обвинуваченого на захист.
Прокурор підтвердив факт того, що до ЄРДР внесена тільки заява ОСОБА_6 , а заяви інших потерпілих до ЄРДР внесені не були, проте в фабулі заяви ОСОБА_6 вказані всі потерпілі.
При цьому захисник зазначив, що дане кримінальне провадження двічі направлялося до суду і двічі ухвалою суду поверталося з підстав невідповідності обвинувального акту вимогам КПК України. При цьому додав витяги вказаних ухвал судів з ЄДРСР.
Вислухавши учасників процесу, суд приходить до наступних висновків.
Так, судом встановлено, що даний обвинувальний акт вже направлявся до суду і ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 30.09.2015 року був повернутий прокурору у зв`язку з тим, що у порушення вимог ч. 2 п. 5 ст. 291 КПК України, в обвинувальному акті не містилася правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення за кожним епізодом злочинної діяльності. Крім того, за епізодом шахрайських дій стосовно потерпілих ОСОБА_8 та ОСОБА_12 , обвинувальний акт не містив даних щодо протиправних дій обвинуваченого стосовно кожного потерпілого та спричиненої шкоди кожному із них. Ухвалою судової колегії судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Харківської області від 26.11.2015 року апеляційна скарга прокурора була відхилена, а ухвала суду першої інстанції залишена без змін. Проте, органом досудового розслідування та прокурором не були усунені вказані порушення, оскільки підозра була пред`явлена ОСОБА_5 26.12.2014 року за вчинення чотирьох епізодів злочинної діяльності, в той час, як, згідно направленого до суду обвинувального акту від 25.02.2016 року, він обвинувачується у вчиненні п`яти епізодів щодо п`яти потерпілих, тобто обвинувальний акт фактично не відповідає за змістом та об`ємом пред`явленій підозрі, що суттєво порушує право на захист обвинуваченого. В зв`язку з цим ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10 травня 2016 року обвинувальний акт з додатками був повернутий прокурору. Ухвалою колегії апеляційного суду Харківської області від 21.07.2016 ухвала суду першої інстанції була залишена в силі, а скарга прокурора відхилена. В своїй ухвалі колегія АСХО зазначила, що захисник реалізував своє право на здійснення захисту, передбачене розділом 3 КПК України, і мав право заявляти клопотання та надавати аргументи на його обґрунтування, а суд мав право на прийняття таких клопотань і доказів, вирішуючи питання про повернення обвинувального акту прокурору. От же, відповідно до вимог ч.6 ст.22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, законно та обґрунтовано повернув обвинувальний акт прокурору з вищевказаних підстав, оскільки призначення справи до розгляду без усунення вказаних невідповідностей обвинувального акту КПК України, призведе до порушення прав, як потерпілих так і обвинуваченого.
Згідно ч. 2 п. 5 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадках встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.
Так, відповідно до ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, щоздійснює контроль за додержанням податкового законодавства. Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєструабо без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
До Єдиногореєструдосудовихрозслідуваньвносятьсявідомостіпро:
1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальнеправопорушенняабовиявлення з іншогоджерелаобставин, щоможутьсвідчити про вчиненнякримінальногоправопорушення;
2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілогоабозаявника;
3) іншеджерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;
4) короткий виклад обставин, щоможуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншогоджерела;
5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частинистатті) закону України про кримінальну відповідальність;
6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а такожслідчого, прокурора, якийвніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;
7) іншіобставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.
У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінальногопровадження.
Проте, в направлених до суду додатках до обвинувального акту містяться відомості лише про заяву потерпілої ОСОБА_6 , в той час, як в самому обвинувальному акті маються відомості про п`ятьох потерпілих, п`ять епізодів злочинної діяльності, а зі слів прокурору в судовому засіданні органом досудового розслідування взагалі не вносилися заяви потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про вчинення щодо них злочинів в ЄРДР. Вказане свідчить про суттєве порушення норм КПК, яке призвело до порушень прав обвинуваченого на захист та прав потерпілих на звернення до правоохоронних органів, невідповідностіобвинувального акту ч. 2 п. 5 ст. 291 КПК України.
Вказані захисником та обвинуваченим інші підстави, а саме: невідповідність відомостей, вказаних у обвинувальному акті фактичним обставинам, щодо відшкодування потерпілим шкоди, не є самостійною достатньою підставою для повернення обвинувального акту прокурору, але, за наявності відомостей щодо відшкодування шкоди, мають бути зазначені в новому обвинувальному акті, в якому будуть усунені суттєві порушення КПК України.
У зв`язку з вищевказаним, суд приходить до висновку, що за таких умов у суду відсутні підстави для призначення судового розгляду такого обвинувального акту.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 291, 314 КПК України, суд, -
Запобіжний захід у вигляді застави залишити тим самим.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд м. Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення.
Суддя: ОСОБА_1