28.07.2017
Провадження №1-кп/642/459/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2017 року колегія суддів Ленінського районного суду м. Харкова в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4
за участю прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяви захисників ОСОБА_9 та ОСОБА_8 про відвід колегії суддів Ленінського районного суду м. Харкова по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 110 ч.3, 258-3 ч.1 КК України, -
В С Т А Н О В И Л А:
Згідно ухвали колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Харківської області від 26 травня 2017 року кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 110 ч.3, 258-3 ч.1 КК України було передане з Комінтернівського районного суду м. Харкова на розгляд Ленінському районному суду м. Харкова, де і перебуває на розгляді в теперішній час.

21 липня 2017 року на електронну адресу суду від захисника обвинуваченої ОСОБА_10 - адвоката ОСОБА_9 надійшла заява про відвід колегії суддів Ленінського районного суду м. Харкова по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_10 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 110 ч.3, 258-3 ч.1 КК України, в якій захисник зазначає, що відповідно до листа Вищого Спецілізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 223-1446/0/4-12 від 05.10.2012 «Про деякі питання порядку здійснення судового розгляду в судовому провадженні у першій інстанції відповідно до КПК України обсяг доказів, які досліджуватимуться, та порядок їх дослідження (послідовність) визначаються ухвалою суду. Відповідно до встановленого ухвалою суду порядку дослідження обставин справи та перевірки їх доказами суд розпочинає дослідження доказів, передбачених статтями 351 -361 КПК..

07.06.2017 року під час проведення підготовчого судового засідання сторонами було заявлено клопотання захисту щодо здійснення судового виклику до суду свідків для допиту (в порядку п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК України. В судовому засіданні головуючим у справі суддею ОСОБА_1 не було оголошено ухвали про розгляд клопотання захисту щодо здійснення судового виклику до суду свідків. Відсутня зазначена ухвала і в реєстрі судових рішень. Стороні захисту копії зазначеної ухвали вручено не було. Таким чином в порушення вимог статті 315 КПК України судом не було розглянуто клопотання учасників судового провадження та не ухвалено судового рішення за результатом розгляду клопотання.

В ухвалі колегії суддів Ленінського районного суду м. Харкова від 04.07.2017 року зазначено, що відповідно до ст. 371 КПК України, ухвали постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання в журнал судового засідання.

Не погоджуючись з даним ствердженням колегії судів, захисник ОСОБА_9 зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 350 КПК України «Клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала».

Відповідно до ч. 6 ст. 371 КПК України: «6. Усі судові рішення викладаються письмово у паперовій та електронній формах».

Дії колегії суддів Ленінського районного суду м. Харкова щодо не винесення ухвали щодо вирішення питань, порушених в клопотанні захисту та клопотанні обвинувачення щодо здійснення судового виклику до суду свідків сторони захисту для допиту - грубо порушують норми діючого КПК, право обвинуваченої на захист, а саме створюють додаткові перешкоди у здійсненні її захисту, оскільки невідомо рішення суду щодо заявлених сторонами свідків.

Крім того, захисник ОСОБА_9 вказує що відповідно до ухали колегії суддів від 30.05.2017 року справа повинна розглядатися також за участю запасного судді ОСОБА_11 , який був відсутній в судових засіданнях Ленінського районного суду м. Харкова 07.06.2017, 22.06.2017 та 04.07.2017 року у зв`язку з відпусткою, що на думку захисника є порушенням ст. 320 КПК України якою передбачено, що у разі кримінальному провадженні, для проведення якого потрібен значний час, повинен бути призначений запасний суддя, який перебуває в залі судового засідання протягом судового розгляду. Суддя, який є запасним, протягом всього судового розгляду повинен бути присутнім у залі судових засідань, бути знайомим із матеріалами кримінального провадження. Це дає йому змогу у разі вибуття судді замінити його і без зволікань продовжити судовий розгляд та завершити кримінальне провадження прийняттям судового. Даний факт свідчить про порушення права обвинуваченої на захист, а також викликає сумнів у професійності та неупередженості колегії суддів.

В судове засідання 24.07.2017 року захисник ОСОБА_9 не з`явився, надавши письмову заяву з прохання провести дане судове засідання у його відсутність, у зв`язку з чим суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, ухвалив можливим провести судове засідання за його відсутністю.

Крім цього, захисником обвинуваченої ОСОБА_10 - адвокатом ОСОБА_8 в судовому засіданні 24.07.2017 року була заявлена усна заява про відвід колегії суддів Ленінського районного суду м. Харкова, в якій захисник вказав, що оскільки суд, незважаючи на медичний стан здоров`я обвинуваченої ОСОБА_10 , якій 24.07.2017 року, перебуваючи в приміщенні суду викликалася бригада швидкої допомоги, а також у зв`язку з відсутність запасного судді ОСОБА_11 вважав можливим проведення даного судового засідання, а також, оскільки суд призначає судові засідання по розгляду даної кримінальної справи, не беручи до уваги графік зайнятості захисника ОСОБА_8 в розгляді інших кримінальних справ, то, на думку захисника, порушується право обвинуваченої на захист, що викликає сумнів у професійності та неупередженості колегії суддів.
Обвинувачена ОСОБА_10 та її захисники підтримали заяву ОСОБА_9 та ОСОБА_8 про відвід колегії суддів.

Прокурори ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти задоволення поданих заяви, оскільки підстав для відводу колегії суддів не вбачається.

Суд, вислухавши сторони, ознайомившись з письмовою заявою про відвід та матеріалами кримінального провадження, що стосуються підстав заявленого відводу, заслухавши усну заяву захисника ОСОБА_8 про відвід, приходить до висновку про те, що заяви про відвід колегії суддів задоволенню не підлягають з наступних підстав.

Відповідно до ст. 124 Конституції України та положень постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.07.07 року № 8 «Про незалежність судової влади», правосуддя в Україні здійснюється виключно судом. Судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльність судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.
У разі незгоди із судовими рішеннями сторона по справі не позбавлена права оскаржити вказане судове рішення в апеляційному і касаційному порядку.
Крім цього, статтями 126 та 129 Конституції України встановлено, що судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкорюються тільки закону. Вплив на них будь-яким способом забороняється. Одним з основних конституційних принципів правосуддя є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом. Таким чином, законодавством України передбачається процесуальний порядок оскарження та опротестування рішень судів з метою усунення судових помилок.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.
За Бангалорськими принципами поведінки суддів, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.
Крім того, законодавець висуває певні вимоги для подачі заяви про відвід, дотримання яких є необхідними, та гарантує усунення можливого зловживання права на відвід (ч. 5 ст. 80 КПК України). Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим. Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Статтею 75 КПК України передбачені вичерпний перелік підстави відводу судді у кримінальному провадженні, зокрема за наявності обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості.

За змістом зазначеної норми, під іншими обставинами, які викликають сумнів у неупередженості судді слід розуміти, зокрема, поведінку або вислови, з яких випливає заздалегідь сформована певна думка щодо обставин кримінального провадження або його учасників, яка заважає об`єктивно і неупереджено оцінювати докази, надавати можливість сторонам захисту й обвинувачення користуватися відповідними процесуальними правами тощо. Також під зазначеними обставинами слід розуміти, зокрема, випадки прийняття суддею явно тенденційного або необґрунтованого процесуального рішення, вчинення дій, які явно виходять за межі повноважень, наданих законом.
Посилання захисника ОСОБА_9 на те, що в підготовчому судовому засіданні 07.06.2017 року судом, в порядку п.4 ч.2 ст. 315 КПК України, не було розглянуто клопотання сторони захисту про виклик свідків є безпідставним, оскільки підготовче судове засідання було проведено судом 30.06.2017 року, а не 07.06.2017 року, як про це невірно зазначено захисником. В підготовчому судовому засіданні стороною захисту не заявлялося клопотання про виклик свідків. Таке клопотання було заявлено стороною захисту лише в судовому засіданні 07.06.2017 року, у зв`язку з чим, відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.315 КПК України воно не могло бути розглянуто, а було приєднане до матеріалів кримінального провадження та враховано при вирішенні судом питання про встановлення порядку дослідження доказів.

Крім того не заслуговує на увагу також посилання захисника ОСОБА_9 про необхідність постановлення мотивованої ухвали колегії суддів, якою встановлюється обсяг доказів, що підлягає дослідженню в судовому засіданні, та порядок дослідження цих доказів, оскільки, відповідно до ч. 2 ст. 369 КПК України, судове рішення, у якому суд вирішує інші питання, викладається у формі ухвали. Ухвали суду поділяються на два види: ухвали, які постановлені в нарадчій кімнаті та ухвали, які постановлені без виходу до нарадчої кімнати. Викладення вищезазначеної ухвали окремим процесуальним документом з виходом до нарадчої кімнати чинним кримінально-процесуальним законодавством прямо не передбачено.
Посилання захисника ОСОБА_9 на той факт, що суд тричі проводив судові засідання за відсутності визначеного запасного судді ОСОБА_11 , чим порушив право обвинуваченої на справедливий розгляд справи упродовж розумного строку, колегія суддів вважає необгрунтованим, оскільки відповідно до вимоги ч. 1 ст. 320 КПК України призначений запасних суддя, повинен перебувати в залі судового засідання протягом судового розгляду і лише тоді він може замінити суддю, який позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні. Запасний суддя ОСОБА_11 тричі був відсутній судовому засіданні по розгляду вищевказаного кримінального провадження, з поважних причин, у зв`язку з перебуванням у відпустці. Чинними нормами КПК України не передбачений обов`язок визначеного запасного судді бути присутнім в залі судового засідання після його не однократної відсутності в засіданнях суду. За таких обставин колегією суддів прийнято рішення про слухання справи за відсутністю запасного судді.

Відповідно до ч.5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим. Колегія суддів звертає увагу на те, що заявлений усно захисником ОСОБА_8 відвід таким, що не відповідає вимогам ч. 5 ст. 80 КПК України.
За змістом зазначеної норми, вимогу вмотивувати відвід (ч. 5 ст. 80 КПК) слід розуміти так, що у відповідній заяві треба зазначити, які існують обставини для відводу, якою нормою вони передбачені, чим підтверджується наявність цих обставин, на підставі чого особа дійшла висновку про необхідність заявити відвід, тощо. Невиконання вимог про вмотивування відводу є підставою для відмовлення у задоволенні відповідної заяви як невмотивованої.
Приймаючи до уваги вищевикладене, під час судового розгляду не встановлено і заявниками не доведено наявність обставин, які викликали б сумніви у неупередженості колегії суддів і унеможливлювали б постановлення об`єктивного рішення у справі.

Те, що заявники, внаслідок суб`єктивних міркувань не погоджуються з процесуальними діями та рішеннями колегії суддів під час розгляду кримінального провадження, не свідчить про упередженість та необ`єктивність суддів і, як наслідок, не тягне за собою їх усунення від розгляду кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 81, 371-372, 376 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:
В задоволенні заяв захисників ОСОБА_9 та ОСОБА_8 про відвід колегії суддів Ленінського районного суду м. Харкова по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає, однак заперечення проти цієї ухвали можуть бути включенні до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1

судді ОСОБА_2

ОСОБА_3