Справа № 185/5413/16
№ 1-кп/183/570/17

У Х В А Л А
25 травня 2017 року м. Новомосковськ
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 ,
присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,
прокурора ОСОБА_7 ,
потерпілого ОСОБА_8 ,
захисника ОСОБА_9 ,
обвинуваченого ОСОБА_10 ,
ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлоград Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, неодруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, який мешкає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 187, ч. 2 ст. 15, п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України,-
В підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_9 заявив відвід суду присяжних, а саме: професійним суддям ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , присяжним ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Заява про відвід обґрунтована тим, що дії суду присяжних з ухвалення 05.05.2017 року рішення про направлення кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_10 до Апеляційного суду Дніпропетровської області для вирішення питання про направлення вказаного кримінального провадження до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області фактично призвели до затягування розгляду кримінального провадження та обмеження заарештованого обвинуваченого ОСОБА_10 в доступі до справедливого суду в розумні строки, і такі дії грубо порушують загальні засади кримінального провадження, визначені в ст. 7 КПК України, та вимоги ст. 6 Європейської Конвенції з прав людини. Такі дії професійних суддів та присяжних сприймаються стороною захисту як небажання розглядати кримінальне провадження відносно обвинуваченого та викликають у сторони захисту сумніви щодо неупередженості всього складу суду при розгляді даного кримінального провадження. Також захисник вважає, що даний склад суду не може розглядати справу, оскільки після повернення кримінального провадження з Апеляційного суду Дніпропетровської області в суд першої інстанції новий склад суду повинен визначатися автоматизованою системою документообігу суду.
Обвинувачений ОСОБА_10 підтримав заяву про відвід складу суду.
Прокурор ОСОБА_7 висловився про безпідставність та необґрунтованість заявленого відводу суду, просив відмовити в його задоволенні.
Потерпілий ОСОБА_8 підтримав позицію прокурора про необґрунтованість заявленого відводу.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
2. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
У відповідності до ч. 2 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, при перегляді судових рішень Верховним Судом України або за нововиявленими обставинами, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.
Згідно зі ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.
За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.
Суд вважає, що викладені в заяві підстави щодо відводу не передбачені ст. ст. 75, 76 КПК України, а доводи захисника про порушення суддями вимог КПК України ґрунтуються лише на суб`єктивному розумінні цих вимог. Так, вирішуючи 05.05.2017 року клопотання прокурора про направлення матеріалів кримінального провадження до відповідного суду, суд керувався відповідними положеннями ст. 34 КПК України.
Доводи ж захисника стосовно того, що після повернення кримінального провадження з Апеляційного суду Дніпропетровської області в суд першої інстанції повинен бути визначений новий склад суду автоматизованою системою документообігу суду, суд вважає помилковими з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадженняне допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.
Згідно ч. 2 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженнів суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, при перегляді судових рішень Верховним Судом України або за нововиявленими обставинами, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.
Отже, ст. 76 КПК України передбачає принцип недопустимості участі, зокрема, судді повторно у судовому провадженні, у якому він приймав рішення (вирок, ухвалу), яке було скасовано. У випадку, якщо суддя брав участь у судовому провадженні, однак судове рішення з будь-яких причин не приймалося або приймалося але не було скасовано, наступна його участь у цьому ж кримінальному провадженні не забороняється. Повторною вважається участь судді у конкретному провадженні за умови, що він не лише брав участь у ньому, але і приймав рішення.
В даному кримінальному провадженні судом не приймалось рішень, які були б скасовані апеляційним судом. Більш того, ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 15.05.2017 року кримінальне провадження повернуто не на новий судовий розгляд, а для здійснення судового провадження, тобто для його продовження. Тому судове провадження здійснюється у тому ж складі суду, який був визначений автоматизованою системою документообігу суду під час формування суду присяжних.
Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що доводи захисника є необґрунтованими, не ґрунтуються на вимогах Закону та не доводять наявність підстав для відводу суду присяжних, передбачених ст. 75 КПК України. З огляду на зазначене, заявлений захисником відвід суду присяжних не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суд, -
п о с т а н о в и в :
В задоволенні заяви захисника ОСОБА_9 про відвід суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , - відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Присяжні: ОСОБА_3

ОСОБА_4

ОСОБА_5