Справа 288/612/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу

26 травня 2017 року. смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваної - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000170 від 25 травня 2017 року, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Роставиця Ружинського району Житомирської області та жительки АДРЕСА_1 , не працюючої, з середньою освітою, не заміжньої, на утриманні неповнолітніх дітей не маючої, громадянки України, українки, раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 115 КК України.

Перевіривши надані матеріали, заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_6 , підозрюваної ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

26 травня 2017 року до Попільнянського районного суду Житомирської області надійшло клопотання слідчого Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 .

Відповідно до клопотання, ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 народила сина, імені якому не надала. 23 травня 2017 року, близько 18.00 години, перебуваючи за місцем свого проживання, в одній із кімнат будинку АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 здійснювала годування груддю малолітнього сина, в ході чого дитина почала плакати. В цей момент у ОСОБА_5 виник умисел на вбивство, тобто протиправне заподіяння смерті малолітньому сину.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на спричинення смерті сину, ОСОБА_5 в одній із кімнат будинку, тримаючи дитину під лівою рукою, притиснутою до тулуба, нанесла умисно удар кулаком правої руки по голові дитині, після чого поклала дитину на ліжко та нанесла ще один удар кулаком правої руки по голові дитині, внаслідок чого спричинила малолітній дитині тілесні ушкодження у вигляді набряку, набубнявіння речовини головного мозку, перелом кісток склепіння черепа з ушкодженням головного мозку, закриту черепно-мозкову травму, від чого настала смерть малолітньої дитини.

Своїми умисними діями, які виразились у вчиненні умисного вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті малолітній дитині, ОСОБА_5 скоїла кримінальне правопорушення, передбачене пунктом 2 частини другої статті 115 КК України.

25 травня 2017 року відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000170, вказане кримінальне правопорушення кваліфіковано за пунктом 2 частини другої статі 115 КК України.

25 травня 2017 року о 17 годині 35 хвилин ОСОБА_5 затримана в порядку статті 208 КПК України та в ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню ОСОБА_5 було повідомлено про підозру.

Вина підозрюваної підтверджується: - протоколом огляду місця події від 24 травня 2017 року, в ході якого оглянуто будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 та виявлено труп малолітньої дитини, який доставлено в морг КП «Попільнянської ЦРЛ»; - повідомленням судово медичного експерта ОСОБА_7 , згідно якого 25 травня 2017 року в приміщенні моргу Попільнянської ЦРЛ проведено розтин трупа малолітньої дитини чоловічої статі, яку народила ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , в результаті розтину встановлено попередню причину смерті: а) набряк, набубнявіння речовини головного мозку; б) перелом кісток склепіння черепа з ушкодженням головного мозку; в) закрита черепно-мозкова травма; - протоколом огляду місця події від 25 травня 2017 року, в ході якого оглянуто в приміщенні моргу КП «Попільнянської ЦРЛ» труп малолітньої дитини чоловічої статі, в результаті огляду на трупі виявлено зовнішні тілесні ушкодження в вигляді синця та садна правої щоки, а також синця на лівій скроневій ділянці, при внутрішньому дослідженні трупа виявлено переломи кісток склепіння черепа з ушкодженням головного мозку, подальшим дослідженням та оглядом трупа інших тілесних ушкоджень не виявлено; - протоколом огляду місця події від 25 травня 2017 року, в ході якого було оглянуто будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . В ході огляду виявлено та вилучено дитячий одяг: сорочку, повзунки з носками, шапочку, три пелюшки, дитяче покривало; - показами свідка ОСОБА_8 від 25 травня 2017 року, який пояснив, що його дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в Ружинській районній лікарні народила дитину. Так як у дитини був поганий стан здоров`я, її було госпіталізовано до Житомирської обласної дитячої лікарні, у якій проходила курс лікування. 22 травня 2017 року він забрав свою доньку ОСОБА_5 та новонароджену дитину в АДРЕСА_1 , де вони і проживали. Дочка дитину з будинку не виносила та до будинку ніхто не заходив окрім них. 24 травня 2017 року, їхня донька ОСОБА_5 перебувала у пригніченому стані нібито її щось турбувало. У вечірній час, коли відбувалося купання дитини, йому дружина повідомила, щоб він викликав швидку медичну допомогу, так як дитині стало погано та до приїзду лікарів дитина померла. До смерті дитини він бачив, що на обличчі дитини була подряпина, яка утворилася внаслідок власного пошкодження. Інших тілесних ушкоджень на дитині він не бачив; - показами свідка ОСОБА_9 від 25 травня 2017 року, яка пояснила, що 09 травня 2017 року її дочка ОСОБА_5 народила дитину. 22 травня 2017 року дочка з дитиною приїхали після проходження курсу лікування до АДРЕСА_1 для подальшого проживання. Після приїзду додому, дочка дитину з будинку не виносила і до них ніхто додому не заходив. Дочка постійно перебувала із своєю новонародженою дитиною, яку годувала грудним молоком та доглядала. У її присутності дочка не застосовувала фізичну силу до своєї дитини, але періодично голосно кричала, коли дитина плакала та відмовлялася від годування. 24 травня 2017 року, приблизно о 22.00 годині, вона разом із дочкою почали купати дитину та вона побачила, що у дитини змінилося забарвлення шкіри, тіло стало мляве. Після чого, вона попросила викликати лікарів, але до їхнього приїзду дитина не подавала ознак життя. Вона бачила на обличчі у дитини садно, яке утворилося внаслідок власного пошкодження, інших тілесних ушкоджень на дитині вона не бачила; - протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_5 від 25 травня 2017 року, яка вказала, що з пред`явленим повідомлення про підозру, у вчиненні вказаного злочину від 25 травня 2017 року, вона повністю згодна та повідомила, що 23 травня 2017 року, приблизно о 18.00 годині, вона перебувала разом із своєю дитиною у кімнаті будинку АДРЕСА_1 . Дитина почала плакати, вона тримала її лівою рукою, а кулаком правої руки нанесла удар по голові з лівої сторони. Після того вона дитину поклала на диван та нанесла ще один удар кулаком правої руки по голові дитині. Після чого вона з дитиною надалі перебувала за місцем свого проживання, годувала її та доглядала. ІНФОРМАЦІЯ_3 , приблизно о 22.00 годині дитина померла; - протоколом слідчого експерименту від 25 травня 2017 року за участю підозрюваної ОСОБА_5 , в ході якого підозрювана показала, яким чином та способом заподіяла два удари кулаком правої руки своїй новонародженій дитині.

Згідно довідки-характеристики, виданої Паволоцькою сільською радою Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_5 зареєстрована та проживає в будинку своїх батьків за адресою АДРЕСА_1 , тимчасово не працює, допомагає батькам по домогосподарству, товариська, добра, ввічлива, приймала активну участь в громадському житті села. В громадських місцях та серед жителів села поводить себе добре.

Слідчий вказує, що відповідно до статті 177 КПК України існують ризики того, що ОСОБА_5 зважаючи на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена пунктом 2 частини другої статті 115 КК України та встановлено покарання від 10 до 15 років позбавлення волі або довічне позбавлення волі, може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а саме на свою матір ОСОБА_9 , з якою вона разом проживає та може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 вчинила особливо тяжкий злочин, ніде не працює, має слабкі соціальні зв`язки, на утриманні неповнолітніх дітей не має, слідчий вказує, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, із метою запобігання зазначеним ризикам, які можуть виникнути при обранні підозрюваній ОСОБА_5 , більш м`яких запобіжних заходів, слідчий просить обрати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши в судовому засіданні підозрювану ОСОБА_5 та її захисника, які проти задоволення клопотання заперечували та просили застосувати відносно неї запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, доводи прокурора, який підтримав клопотання, дослідивши матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання про застосування запобіжного заходу, заслухавши покази свідка ОСОБА_9 , слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною другою статті 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: - вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; - тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; - вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; - міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; - наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; - репутацію підозрюваного, обвинуваченого; - майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; - наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; - дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; - наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; - розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За умовами частини першої статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Враховуючи те, що під час розгляду клопотання, стороною кримінального провадження не надано докази обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначених в клопотанні (пункт 3 частини першої статті 194 КПК України), слідчий суддя застосовує більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні та покладає на підозрювану обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим обґрунтування клопотання.

Згідно частини четвертої статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, враховуючи особу підозрюваної, яка визнає себе винною, має постійне місце проживання, покази свідка, а також те, що прокурором не надано доказів, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_5 є недостатніми для запобігання ризику або ризикам, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню та відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.

Відповідно частини першої, другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином, враховуючи існування ризиків, з метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, а також запобігання спробам переховування від суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інші кримінальні правопорушення, з урахуванням вказаних ризиків, сукупності обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує їй в разі визнання винною у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, даних про особу підозрюваної, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 з покладенням обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України.

Як визначено пунктом 1 частини третьої статті 202 КПК України, у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

На підставі вищевикладеного та керуючись 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000170 від 25 травня 2017 року, відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 115 КК України відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Роставиця Ружинського району Житомирської області, не працюючої, з середньою освітою, не заміжньої, на утриманні неповнолітніх дітей не маючої, громадянки України, українки, раніше не судимої, яка зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 115 КК України, за місцем реєстрації та фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- заборонити в період часу з 21.00 години до 06.00 години залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 ;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- не відвідувати місця, масового скупчення людей;
Строк дії ухвали складає 2 місяці з дня її проголошення. Датою закінчення дії ухвали є 26 липня 2017 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали доручити начальнику Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області.

Слідчий суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1