печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 липня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника заявника - адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000040, накладеного ухвалою слідчого судді від 18.08.2015 року,-
В С Т А Н О В И В:
В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання про скасування арешту майна, а саме грошових коштів, вилучених під час обшуку 14.08.2015 у приватному помешканні АДРЕСА_1 .
В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.08.2015 за клопотанням слідчого СВ Печерського РУ ГУ МВС України в м. Києві в порядку забезпечення заходів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000040 від 18.02.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, накладено арешт на грошові кошти, а саме на 6 упаковок по 200 грн., 4 упаковки по 500 грн., загальною сумою 320 000 грн. та 60 купюр по 50 євро кожна.
Проте, як зазначено у клопотанні адвоката, висновки слідчого судді про наявність підстав для арешту зазначеного майна не відповідають фактичним обставинам справи, не ґрунтуються на положеннях КПК України. При застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження поза увагою слідчого судді залишилась та обставина, що арешт накладено на майно, яке належить третій особі. Водночас, органом досудового розслідування не доведена можливість використання як доказів арештованого майна та не вказано, які саме сліди кримінального правопорушення містить на собі безпосередньо грошові кошти. Вказується на помилкове ідентифікування слідчим зазначених коштів з тими, якими нібито незаконно заволоділа ОСОБА_6 та висновку, що вилучені кошти є предметом злочину. Крім цього, посилається на пояснення свідка ОСОБА_7 щодо повернення позичених раніше у ОСОБА_5 грошових коштів у розмірі 400000 грн., а також на протокол допиту ОСОБА_8 щодо зазначеної нею слідчому адреси батьків ОСОБА_6 . Застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження є явно неспівмірним з обмеженням права третьої особи на користування своїм майном.
За вказаних обставин вважає накладений арешт без наявних на те правових підстав та просить його скасувати.
В судовому засіданні представник заявника клопотання підтримала та просила задовольнити.
Слідчий щодо задоволення клопотання про скасування арешту майна заперечувала.

Заслухавши пояснення представника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 в обґрунтування клопотання, слідчого, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього матеріали, приходжу до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділом Печерського УП ГУ НП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000040 від 18.02.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.08.2015 року за клопотанням слідчого накладено арешт на на грошові кошти, а саме на 6 упаковок по 200 грн., 4 упаковки по 500 грн., загальною сумою 320 000 грн. та 60 купюр по 50 євро кожна.
Згідно з п. 18 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді, суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Правові підстави для накладення арешту на майно визначені ст. 170 КПК України.
Так, згідно вказаної норми закону арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України, на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна, на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Заявник обґрунтовує свою вимогу тим, що арешт на означені грошові кошти, накладено безпідставно, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно не містить доказів того, що належні ОСОБА_5 грошові кошти можуть бути речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Разом з тим арештоване майно перебуває у власності ОСОБА_5 , який не являється ні підозрюваними, ні обвинуваченими у даному кримінальному провадженні.
Крім того, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває з 18.02.2015, в той час як на момент звернення власника майна до суду та розгляду слідчим суддею відповідного клопотання про скасування арешту майна жодній особі не повідомлено про підозру, що безумовно суперечить загальним засадам кримінального провадження, зокрема принципу розумності строків.
Таким чином, на даній стадії кримінального провадження відсутні підстави для накладення арешту на вказане майно, визначені ст. 170 КПК України, а також не доведено наявність ризиків, визначених вказаною нормою закону для подальшого продовження даного заходу забезпечення кримінального провадження.
Згідно з ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом
Таким чином, дослідивши матеріали клопотання, проаналізувавши зміст фабули кримінального правопорушення, в ході досудового розслідування якого накладено арешт на спірне майно, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність його скасування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 167, 170, 171, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000040 задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.08.2015 року на грошові кошти, а саме на 6 упаковок по 200 грн., 4 упаковки по 500 грн., загальною сумою 320 000 грн. та 60 купюр по 50 євро кожна.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1