АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 599/1221/15-кГоловуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/789/355/15 Доповідач - ОСОБА_2
Категорія - cт. 310 КК України
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2015 р. Колегія суддів судової палати в кримінальних справах апеляційного суду Тернопільської області в складі:

Головуючого - ОСОБА_2

Суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю - прокурора ОСОБА_5 ;

обвинуваченого ОСОБА_6 ;

при секретарі ОСОБА_7 ;

із застосуванням технічного комплексу «Оберіг»,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Тернополі кримінальне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора Тернопільської області ОСОБА_8 на ухвалу Зборівського районного суду від 04 серпня 2015 року відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Калинівка, Зборівського району Тернопільської області, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, одруженого, пенсіонера , не судимого, на утриманні малолітніх дітей не має,

за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.310 КК України.

В С Т А Н О В И Л А.
Ухвалою Зборівського районного суду від 04 серпня 2015 року звільнено ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч.1 ст. 310 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 , яке внесено до ЄДРДР № 0000196, закрито.

Стягнуто з ОСОБА_6 в користь держави судові витрати - 245,52грн за проведення судово-хімічної експертизи.

Як зазначено в ухвалі, ОСОБА_6 , в квітні 2015 року, на своїй присадибній ділянці в с. Погрібці, Зборівського району Тернопільської області, незаконно посіяв насіння рослин снотворного маку.

Після цього, протягом квітня-липня 2015 року, після проростання рослин маку, шляхом прополювання та рихлення ґрунту обробляв міжряддя, тим самим доглядаючи за рослинами з метою доведення їх до стадії дозрівання, тобто займався незаконним вирощуванням рослин снотворного маку.

14 липня 2015 року, працівниками Зборівського РВ УМВС України в Тернопільській області, під час проведення санкціонованого огляду присадибної ділянки ОСОБА_6 , що розташована в с. Погрібці Зборівського району, було виявлено незаконний посів рослин маку в кількості 135 зелених рослин, які мають ботанічні ознаки рослин виду мак снотворний, (Рараvег somniferum L), містять наркотичні алкоїди опію морфін, кодеїн і є рослинами виду мак снотворний (Рараvег somniferum L), який відноситься до рослин , які містять наркотичні засоби та психотропні речовини і обіг, яких допускається для промислових цілей.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу Зборівського районного суду Тернопільської області від 04 серпня 2015 року стосовно ОСОБА_6 за ч.1 ст.310 КК України - скасувати через неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність та істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Зазначає, що згідно ст.45 КК України підставою для звільнення особи від кримінальної відповідальності є її дійове каяття. Таке каяття характеризується трьома складовими елементами, взятими у своїй єдності, а саме: щирим каяттям у вчиненому злочині; активним сприянням розкриттю цього злочину; повним відшкодуванням завданих цією особою збитків або усуненням заподіяної шкоди.

За змістом вказаної статті підставою звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковими наявність всіх умов дійового каяття, передбачених цією статтею, що має бути доведено в судовому засіданні.

У відповідності до п.З Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №2 "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності", щире розкаяння характеризується суб`єктивним ставленням винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажає виправити ситуацію, що склалася.

Тобто, згідно судової практики визнання особою своєї провини у вчиненому певному злочині повинно бути дійсне, відверте, а не уявне, особа повинна висловлювати щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки. Вказані обставини можна з`ясувати лише в процесі допиту обвинуваченого і оцінки інших матеріалів кримінального провадження.

Разом з тим, при підготовчому судовому засіданні суд приймає рішення у стадії вирішення клопотань без допиту обвинуваченого і дослідження будь-яких доказів по справі.

У підготовчому провадженні не вирішується питання про доведеність вини обвинуваченого, оскільки це прерогатива суду під час судового розгляду. Крім того, вказані обставини заперечуються прокурором і на цій стадії процесу йому заборонено надати суду будь-які інші документи кримінального провадження, крім обвинувального акту з додатками до нього, передбачених ст.291 КПК України.

Таким чином, в процесі підготовчого судового засідання суд не може допитати обвинуваченого та дослідити інші обставини кримінального провадження. Виходячи з вимог кримінально-процесуального Закону, у підготовчому судовому засіданні суд не може довести обставин щодо щирого розкаяння обвинуваченого у вчиненому злочині по матеріалах кримінального провадження, які поступили з обвинувальним актом. Активним сприянням розкриттю злочину, згідно вище вказаної Постанови Пленуму Верховного Суду України, слід вважати надання особою, органом досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи, тобто це активні дії особи, що мають на меті подати допомогу правоохоронним органам у встановленні обставин даного провадження. Визнання вказаної обставини доведеною на підставі лише доводів сторони захисту, без дослідження відповідних матеріалів кримінального провадження, є недостатнім. Вказані обставини суд першої інстанції не може довести в стадії підготовчого провадження.

Щодо повного відшкодування завданих обвинуваченим збитків або усунення заподіяної шкоди, то, виходячи із обвинувального акту, дана обставина викликає сумнів, оскільки ОСОБА_6 не відшкодовано державі витрати, пов`язані із залученням експерта в розмірі 245 гривень 52 копійки.

На думку апелянта, суд першої інстанції не мав можливості і не міг задовольнити клопотання ОСОБА_6 про звільнення від кримінальної відповідальності, та закриття цього кримінального провадження у зв`язку з дійовим каяттям у підготовчому судовому засіданні.

Крім того, стягнення з ОСОБА_6 витрат на залучення експерта здійснено з порушенням вимог кримінального процесуального закону. За змістом ст. 124 КПК України документально підтверджені процесуальні витрати за залучення експерта стягується з обвинуваченого у разі ухвалення обвинувального вироку суду. Разом з тим, судові витрати за залучення експерта стягнуто ухвалою суду, якою ОСОБА_6 звільнено від кримінальної відповідальності.

Заслухавши суддю-доповідача, в дебатах: міркування прокурора, який підтримує подану апеляцію, обвинуваченого, який вважає що ухвалу суду першої інстанції слід залишити без змін, дослідивши матеріали та доводи апеляції, колегія вважає наступне.

Так, у відповідності до вимог ст.286 КПК України звільнення від кримінальної відповідальності здійснюється судом.

Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути дане клопотання.

Оскільки по провадженню відносно ОСОБА_6 надійшло клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності останього, суд у підготовчому засіданні зобов`язаний був його розглянути.

При цьому у відповідності до п.2 ч.3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження, у випадку встановлення підстав передбачених ч.2 п.1 ст.284 КПК України, у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно ст.45 КК України особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона вперше вчинила злочин невеликої тяжкості, після його вчинення щиро покаялась, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завданні нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Як слідує із матеріалів, прокурор у судовому засіданні не заперечив проти закриття криміналного провадження відносно ОСОБА_6 в зв`язку з дійовим каяттям, оскільки він щиро розкаявся у вчиненому та не завдав будь-яких збитків.

Твердження апелянта про те, що у підготовчому засіданні суд не може довести обставини щодо щирого розкаяння обвинуваченого у вчиненому злочені по матеріалах кримінального провадження, які поступили з обвинувальним актом, колегія оцінює критично по даному кримінальному провадженні, оскільки саме прокурор спільно з обвинуваченим довели на вказаній стадії, а не суд, на якому такий обов`язок не стоїть, наявність щирого каяття обвинуваченого.

При цьому про дії прокурора в суді першої інстанції апелянт не згадує, що не є вірним.

Твердження про те, що вказані обставини заперечуються прокурором є не конкретним, оскільки саме прокурор в судовому засідання і погоджувався на це.

Посилання на те, що в процесі підготовчого судового засідання суд не може допитати обвинуваченого, колегією перевірилося та встановлено, що судом обвинувачений не допитувався, а дав лише пояснення з приводу заявленого клопотання, що він вправі був зробити. При цьому прокурор не надав жодних заперечень з цього приводу.

Таким чином, суд вірно, із врахуванням клопотання обвинуваченого, яке підтримав в повному обсязі прокурор в підготовчому судовому засіданні, звільнив від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям обвинуваченого ОСОБА_6 .

Крім того, колегія вважає, що апеляція в частині скасування ухвали суду не є конкретною.

Так, апелянт просить застосувати при цьому вимоги ст.413, 415 КПК України, без конкретизації яких саме.

В той же час, згідно до ст. 413 КПК України неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, що тягне за собою скасування або зміну судового рішення, є: 1) незастосування судом закону, який підлягає застосуванню; 2) застосування закону, який не підлягає застосуванню; 3) неправильне тлумачення закону, яке суперечить його точному змісту; 4) призначення більш суворого покарання, ніж передбачено відповідною статтею (частиною статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ст.415 КПК України, суд апеляційної інстанції скасовує вирок чи ухвалу суду і призначає новий розгляд у суді першої інстанції, якщо : 1) встановлено порушення, передбачені пунктами 2,3,4,5,6,7 частини другої статті 412 КПК; 2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід на підставі обставин, які очевидно виклали сумнів у неупередженості судді, і заяву про його відвід визнано судом апеляційної інстанції обгрунтованою; 3) судове рішення ухвалено чи підписано не тим складом суду, який здійснював судовий розгляд.

Які саме пункти та частини вказаних статтей порушенні судом, та що саме слід застосувати в даному випадку не зрозуміло.

Аналогічне посилання на ст.411 КПК України, ч.1 п.2,3,4 ст.409 КПК України.

В зв`язку з цим, колегія вважає дані твердження апелянта безпідставними.

В той же час, колегія погоджується з твердженнями апелянта про те, що суд не вправі був вирішувати питання про процесуальні витрати на даній стадії, що суперечить вимогам ч.2 ст.124 КПК України, яка встановлює, що документально підтвердженні витрати на залучення експерта стягуються з обвинуваченого лише у разі ухвалення обвинувального вироку.

Тому ухвалу в цій частині слід змінити, виключити вказівку про стягнення судових витрат .

Крім того, слід виключити як безпідставне твердження суду про те, що вина у вчиненому злочині доведена доказами, які не досліджувалися.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 404, 405, ч.1 п.3 ст. 407, ч.1 п.1 ст. 411 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А.
Апеляційну скаргу заступника прокурора Тернопільської області ОСОБА_8 задовольнити частково.

Ухвалу Зборівського районного суду від 04 серпня 2015 року про звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.310 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям змінити.

Виключити вказівку про стягнення судових витрат з ОСОБА_6 , а також із мотивувальної частини ухвали посилання суду на те, що вина підтверджується доказами.

В решті апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Касаційна скарга може бути подана безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий - підпис

Судді - два підписи
З оригіналом згідно:
Суддя апеляційного суду Тернопільської області ОСОБА_2