Справа № 461/2279/16-к
Провадження № 1-кс/461/5135/16
УХВАЛА
іменем України
25.11.2016 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна
В С Т А Н О В И В :

17.10.2016 року заявник звернулася до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна. Свої вимоги обґрунтувала тим, що на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 20.04.2016 року в рамках кримінального провадження № 0000410 від 19.09.2015 року був накладений арешт на грошові кошти у сумі 19050 грн., ноутбук та мобільний телефон Вказані кошти та речі були вилучені старшим слідчим в ОВС ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 під час проведення обшуку в офісі за адресою: АДРЕСА_1 . Стверджує, що розгляд клопотання про арешт майна розглядався без її участі, оскільки ОСОБА_3 повідомлено про час та місце розгляду справи повідомлено не було, копія ухвали про арешт майна останній не надсилалась. Зазначає, що слідчим не надано жодних доказів, які б вказували на вчинення нею кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.14 ч.4 ст.368-4 КК України. Вона про підозру у вчиненні кримінального правопорушення повідомлена не була. Зазначає, що арешт на вищевказане майно був застосований безпідставно та просить слідчого суддю його скасувати.

Заявник та її представник у судове засідання не з`явились, однак через канцелярію суду подали клопотання, в якому просять розгляд клопотання проводити за їх відсутності.

Слідчий та прокурор до суду не прибули, хоча слідче управління ГУНП у Львівській області та Прокуратура Львівської області були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи. Матеріалів кримінального провадження слідчому судді не надали.

Суд, враховуючи приписи КПК України вважає за доцільне розгляд клопотання проводити без участі осіб, які в судове засідання не з`явилися та були належним чином повідомлені про час та місце розгляду клопотання.

Вирішуючи клопотання власника арештованого майна, слідчий суддя встановив, що старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 проводиться досудове розслідування у кримінальному правопорушенні, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000410 від 19.09.2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.14 ч.4 ст.368-4 КК України.

Старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 під час проведення обшуку в офісі за адресою: АДРЕСА_1 вилучено зокрема наступні речі: грошові кошти в сумі 19050,00 грн.; ноутбук марки «AUR-V3-771-v-33114v75», серійний номер NXRYPEU00424202EP37200; мобільний телефон марки «Nokia 130», із двома сі-картками, ІМЕІ: НОМЕР_1 та ІМЕІ: НОМЕР_2 .

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 20.04.2016 року клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно задоволено; накладено арешт на майно, зокрема на: грошові кошти в сумі 19050,00 грн.; ноутбук марки «AUR-V3-771-v-33114v75», серійний номер NXRYPEU00424202EP37200; мобільний телефон марки «Nokia 130», із двома сі-картками, ІМЕІ: НОМЕР_1 та ІМЕІ: НОМЕР_2 .

Відповідно до приписів статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно абз.3 п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Органом досудового розслідування слідчому судді не надано жодних доказів визнання вказаних предметів речовими доказами. Крім того, зі змісту ухвали слідчого судді від 20.04.2016 року та клопотання ОСОБА_3 не вбачається, що вказані речі, які були вилучені, можуть містити на собі сліди злочину.

Також слідчий суддя зазначає, що стороною обвинувачення не надано жодних належних та допустимих доказів того, що арештоване майно використовувалось для проведення слідчих дій.

У слідчого судді відсутні відомості про те, що з квітня 2016 року по даний час ОСОБА_3 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення в рамках кримінального провадження № 00000410 від 19.09.2015 року, чи проведено будь-які слідчі дії у даному кримінальному провадженні. А, відтак, підстави для подальшого обмеження права власності у визначеній слідчим суддею мірі є недоцільним.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги, що грошові кошти та інше вилучене майно належать на праві власності особі, яка не є підозрюваним, обвинуваченим чи засудженим, а також не несе матеріальну відповідальність за злочин, клопотання про скасування арешту необхідно задоволити.

Керуючись ст.ст. 167-174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :

клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна задоволити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 20.04.2016 року у справі № 461/2279/16-к на грошові кошти в сумі 19050,00 грн.; ноутбук марки «AUR-V3-771-v-33114v75», серійний номер NXRYPEU00424202EP37200; мобільний телефон марки «Nokia 130», із двома сі-картками, ІМЕІ: НОМЕР_1 та ІМЕІ: НОМЕР_2 .

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1