Справа № 442/4945/16-к
Провадження №1-кс/442/848/2016
У Х В А Л А
Іменем України
"22" серпня 2016 р. м. Дрогобич

Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області
в складі:
головуючого - судді - ОСОБА_1
з участю секретаря - ОСОБА_2
потерпілого - ОСОБА_3 ,
в залі суду в місті Дрогобичі розглянув заяву ОСОБА_3 про відвід судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №442/3089/16-к відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 382 КК України,-
в с т а н о в и в :
ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про відвід судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №442/3089/16-к відносно ОСОБА_5 у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ст. 382 КК України.

В обгрунтування заяви, покликається на те, що суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_4 брала участь у розгляді справи № 442/3089/16-к за його скаргою на бездіяльність слідчого Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області, скасування постанови та зобов`язання визнання потерпілим у кримінальному провадженні. Незважаючи на вимогу закону, суддя ОСОБА_4 грубо та зухвало проігнорувала вимоги КПК України та у визначені кодексом терміни не розглянула його скаргу. 20.05.2016 року суддею Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_6 винесено ухвалу про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду його скарги на постанову про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000671 від 22.03.2016 року за ч.1 ст. 366 КК України. Вважає, що попередній розгляд справи № 442/3089/16-к має безпосереднє відношення до всебічного і об`єктивного вирішення кримінального провадження, яке на даний момент перебуває у провадженні Дрогобицького міськрайонного суду та суддя ОСОБА_4 знову бере участь у вказаній справі в якості головуючого. Відтак, вважає за необхідне заявити відвід судді, так як не довіряє їй з вище вказаних причин та має сумніви щодо її неупередженості при розгляді даного кримінального провадження.

У судовому засіданні ОСОБА_3 заяву підтримав та просить її задоволити.

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду ОСОБА_4 подала заяву в якій просить слухати заяву у її відсутності, вважає таку необґрунтованою та безпідставною.

Вивчивши надані суду матеріали про відвід судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, приходжу до наступного висновку.

Положеннями Кримінального процесуального кодексу України зокрема ст.ст. 75, 76 КПК України визначено підстави відводу щодо слідчого судді, зокрема відповідно до п. 4 ч.1 ст. 75 суддя не може брати участь у кримінальному проваджені за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Зі змісту наведеної норми вбачається, що заявляючи відвід, особа має обґрунтувати,чому саме слідчий суддя заінтересований в результатах кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3, 4, 5 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

У контексті ст..8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

У національному законодавстві відсутні будь-які роз`яснення, щодо визначення критеріїв чи обставин, які би могли враховуватись судом при надані оцінки фактам щодо неупередженості, а саме які складові елементи повинні містити обставини, щоб можна було прийти до висновку в неупередженості.

Статтею 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» (ратифікована Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З огляду на основні засади і практику Європейського суду з прав людини, неупередженість (безсторонність) суду, відповідно до п.1 ст.6 вказаної вище Конвенції, повинна визначатися за критеріями суб`єктивними, при яких беруться до уваги особисті переконання і поведінка судді та об`єктивними, які визначаються, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Європейський суд стверджує, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є обґрунтований сумнів, повинен заявити самовідвід.

Щодо об`єктивної неупередженості, Європейський суд з прав людини у справі «Фей проти Австрії» вказав, що така полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Також у рішенні від 9 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» щодо гарантій розгляду справи незалежним і безстороннім судом було встановлено порушення права особи на розгляд справи безстороннім судом: уряд не оспорював твердження заявниці стосовно того, що голова Артемівського міського суду, який одноособово розглядав справу заявниці у першій інстанції та чиї рішення були залишені без змін судами вищих інстанцій, просив та безоплатно отримував майно від компанії-відповідача.

За цих обставин твердження заявниці щодо небезсторонності голови суду можна вважати об`єктивно виправданими, незважаючи на той факт, що Артемівський міський суд задовольнив одну зі скарг заявниці. Більше того, суди вищих інстанцій, розглядаючи скарги заявниці, не взяли до уваги її скарги на упередженість судді.

Крім цього, Європейський суд з прав людини, у справі «Гаусшильдта», рішення від 29 квітня 1989 року номер справи 11/1987/134/188, зазначив, що згідно з об`єктивним критерієм, необхідно встановити, чи існують, якщо зовсім не брати до уваги особисту поведінку судді, легко з`ясовувані факти, які можуть ставити під сумнів його безсторонність. З цього погляду навіть виступи можуть мати певне значення. Найголовніше це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості і передусім, у разі кримінального провадження, в обвинуваченого. Отже, будь-який суддя, щодо безсторонності якого є законні підстави для побоювань, повинен дати відвід.

Що стосується суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного.

Окрім того, ст. 22 КПК України визначена змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Між тим, заявлений відвід не містить належних та законно підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені зазначеними нормами КПК України.

Разом з тим, піддавши аналізу підстави, що можуть викликати сумнів учасників розгляду справи у об`єктивності судді та незважаючи на відсутність обставин, які свідчать про неупередженість судді і відсутність самого факту неупередженості з його боку, так як обставини, які наведені заявником не відповідають вимогам ст.ст. 75-76 КПК України, та з метою недопущення в подальшому виникнення будь-яких сумнівів в необ`єктивності та неупередженості судді ОСОБА_4 у розгляді вказаної справи, вважаю, що заявлений відвід слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80 КПК України, суд, -

у х в а л и в :
Заяву ОСОБА_3 про відвід судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №442/3089/16-к відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 382 КК України задоволити.
Кримінальне провадження №442/3089/16-к відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 382 КК України передати у канцелярію Дрогобицького міськрайонного суду для повторного авто розподілу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1