Справа № 459/3267/15-к
провадження 1-кс/459/1101/2016
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2016 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю скаржника ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

слідчого ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

розглянувши клопотання ОСОБА_3 про залучення експертів у кримінальному провадженні № 0001862 від 28.09.2015 року,

В С Т А Н О В И В :

24.10.2016 року ОСОБА_3 звернувся в суд із клопотанням про залучення експертів за ініціативою сторони захисту, у якому просить в кримінальному провадженні №0001862 від 28.09.2015 року призначити проведення додаткової комісійної судово-медичної експертизи, яке доручити Волинському обласному бюро судово-медичної експертизи.

В обґрунтування клопотання зазначив, що органом досудового слідства йому було оголошено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України. Сторона обвинувачення ставить вину те, що 25.09.2015 року він як лікар акушер-гінеколог ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконуючи свої обов`язки чергового лікаря пологового відділення, неналежним чином проводив нагляд за вагітною ОСОБА_7 , невчасно діагностував дистрес плоду, що призвело до тяжких наслідків смерті останнього. Вважає, що слідством не взято до уваги низка істотних фактів й доказів. Зокрема, у висновку судово-медичної експертизи наявні суттєві розбіжності, із нього не отримано відповідей на ключові питання, які виключають підстави для наявності підозри. Тому стороною захисту було заявлено клопотання про проведення судово-медичної експертизи, однак слідчий за погодженням з прокурором відмовив у його задоволенні. Вважає, що проведення експертизи з питаннями, поставленими захистом у клопотанні, є об`єктивно необхідним та обґрунтованим для визначення вини лікарів та виключення безпідставного притягнення до кримінальної відповідальності не винних осіб.

У судовому засіданні заявник та його захисник підтримали клопотання, уточнивши перелік питань, які необхідно подати експертам.

Слідчий і прокурор клопотання заперечили, вважають її безпідставною.

Вислухавши пояснення, оцінивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Обставини справи свідчать, що 25.09.2015 року у пологовому відділенні Червоноградської ЦМЛ у вагітної ОСОБА_7 настала смерть плоду. У зв`язку з цим, Червоноградським ВП було внесено відомості у ЄРДР № 0001862 від 28.09.2015 року та здійснюється досудове слідство, у ході якого 27.09.2016 року заявнику оголошено повідомлення про підозру за ч. 1 ст. 140 КК України.

Судом встановлено, що у даному кримінальному провадженні проведено комісійну судово-медичну експертизу й надано висновок експерта № 123 від 04.07.2016 року.

Скаржник вважає даний висновок суперечливим та неповним і таким, що не дає відповідей на ключові питання, у зв`язку з чим стороною захисту було подано клопотання від 03.10.2016 року про призначення комісійної судово-медичної експертизи, проведення якої провести за межами Львівської області. У задоволенні останнього слідчий відмовив, що стало підставою для звернення ОСОБА_3 до слідчого судді з даною скаргою.

Порядок залучення експерта визначений ст.ст. 242-244 КПК України. Останній залучається трьома шляхами: стороною обвинувачення, стороною захисту та слідчим суддею у разі відмови слідчого, прокурора в задоволенні клопотання сторони захисту про залучення експерта. Тобто згідно із новим КПК України експерта може залучати як сторона обвинувачення, так і сторона захисту.
Таким чином, під час судового розгляду в якості доказу може бути надано одночасно два висновки, які виконані експертами з одних і тих питань, як за дорученням сторони обвинувачення, так і сторони захисту. Поряд з тим у разі залучення експерта стороною захисту самостійно або за її клопотанням слідчим суддею слід мати на увазі, що на вирішення експерту можуть бути поставлені й інші питання, які мають значення для кримінального провадження та судового розгляду і стосуються об`єкту дослідження та не вирішувались під час проведення експертизи, призначеної стороною обвинувачення. Така можливість забезпечує повноту дослідження усіх матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи.
На відміну від КПК України 1960 року у новому КПК України 2012 року немає визначення понять первинної, додаткової, повторної, комісійної та комплексної експертиз.
За загальним правилом, додаткова експертиза призначається, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку первинної експертизи в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо. При цьому, висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не дано вичерпних відповідей на всі поставлені перед експертом питання. Натомість висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить непевний, неконкретний характер.

Такі ж роз`яснення надано судам у п. 10 постанови пленуму ВСУ "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" від 30.05.1997 № 8 і були сформовані на основі правозастосовної практики норм КПК України 1960 року.

Разом з цим, відповідно до п. 1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, "… первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.
Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи".
Згідно п. 2.3. Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої наказом МОЗ України, додаткова судово-медична експертиза доручається експерту (експертам), що проводив (проводили) первинну експертизу, або іншому (іншим) експерту (експертам).

Підставами проведення експертизи слідчим суддею за клопотанням захисту у разі відмови слідчого у задоволення клопотання про залучення останнього, згідно ч. 6 ст. 244 КПК України, є доведеність, що: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або на вирішення залученого стороною обвинувачення експерта були поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) вона не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Як видно, експерти у висновку від 04.07.2016 року дали відповіді на питання, поставлені їм у постанові слідчого від 24.03.2016 року. Питання, на які вказує скаржник як ключові, експертам не ставилися, у зв`язку з чим, у висновку об`єктивно не могло бути будь-яких відповідей на них. Відповіді експертів є повними й конкретизованими.
Поряд з цим, слідчий суддя не може залишити поза увагою, що доводи й аргументи заявника є доречними й відповіді на наведені ним питання можуть бути необхідними для повного та неупередженого розслідування кримінального провадження. Факт загибелі плоду ОСОБА_7 у пологовому відділенні лікарні безумовно викликає занепокоєння у стороннього спостерігача, а суспільство й учасники кримінального провадження в пергу чергу зацікавлені у встановленні всіх відповідей на істотні питання щодо обставин подій, котрі мали місце 25.09.2015 року у пологовому відділенні Червоноградської ЦМЛ.

Відтак, на думку слідчого судді, призначення експертизи з поставленими заявником питаннями відповідатиме меті й завданням кримінального провадження і дозволить дати повні та належні висновки з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи.

За КПК України 2012 року експертиза, призначена слідчим суддею за клопотання сторони захисту, спрямована на реалізацію одного із загальних принципів кримінального процесу змагальності сторін, що гарантує рівні права сторонам кримінального провадження у наданні такого доказу як висновок експерта. Тому суд не вбачає підстав для проведення експертизи у розумінні саме як "додаткової", тобто такої, що покликана усунути неповноту або неясність первинного експертного висновку, як того просить заявник. У даному випадку експертиза буде "додатковою" тому, що для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження на питання, які не були поставлені експертам під час проведення первинної експертизи.
Доводи й аргументи заявника про необхідність проведення експертизи за межами Львівської області є непереконливими. Тому проведення експертизи за клопотання сторони захисту слід доручити тим же експертам, що проводили первинну комісійну експертизу.

Що стосується питань, які ставляться стороною захисту, то на думку слідчого судді не всі питання підлягають поставленню на вирішення експертизи, оскільки питання №№ 3, 11, 12 вже досліджуватися при первинній експертизі й відповіді на них була надана (пункти №№ 9, 16, 18, 19, 22 висновку експерта № 123 від 04.07.2016 року).

Враховуючи вище викладене, подане клопотання слід задовольнити частково.
Керуючись ст.ст. 214, 216, 303, 306-307 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити частково.

У кримінальному провадженні № 0001862 від 28.09.2015 року призначити додаткову комісійну судово-медичну експертизу.

Проведення експертизи доручити Львівському обласному бюро судово-медичної експертизи.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1)чи була необхідність проводити операцію кесарського розтину до вилиття навколоплідних вод?

2)коли реально відбулося вилиття навколоплідних вод у роділлі?

3)чи могла розвинутися масивна аспірація легень у період коли вперше було виявлено порушення серцевого ритму (тобто після 22:40 год. та до оперативного втручання в 01:00 год.)?

4)чи призводить трьохразове обвиття пуповиною навколо шиї до масивної аспірації легень плода?

5)якщо плід у роділлі мертвий, то чи проводиться ургентна операція кесарського розтину?;

6)чи мав можливість лікар ОСОБА_8 самостійно без присутності лікаря-анастезіолога та асистента починати операцію кесарського розтину?

7)чи була можливість отримати живу дитину, якщо операцію кесарського розтину розпочати відразу після вилиття навколоплідних вод, тобто у період від 22:20 год. по 23:00 год. 25.09.2015 року?

8)чи була можливість отримати живу дитину, якщо операцію кесарського розтину розпочати у 00:15 год., тобто через 25 хв. після прибуття у лікарню завідувача пологовим відділенням та операційної бригади?

9)чи відповідали дії лікаря Ребець вимогам наказів та нормативних документів при встановленні діагнозу та огляду Хміль при поступлені її в пологове відділення?

У задоволення клопотання в іншій частині відмовити.

У розпорядження експертів для проведення експертизи направити матеріали кримінального провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1