печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 листопада 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_4 ,-

В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на кошти в сумі 354 211 715,79 грн. і 127 264 629,5 доларів США, які розміщені в Національному банку України на рахунку № 1026.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що Головним слідчим управлінням НП України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000931, зареєстрованому в ЄРДР 15.09.2014 за фактами зловживання службовим становищем, що спричинило тяжкі наслідки, шахрайства з фінансовими ресурсами, що завдало великої матеріальної шкоди, службового підроблення, що спричинило тяжкі наслідки, легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом в особливо великих розмірах, за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 222, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України. Під час досудового розслідування встановлено, що у період з 01.01.2013 по 30.06.2014 службові особи ПАТ «Всеукраїнський банк розвитку» (МФО 380719), фактичним власником якого є ОСОБА_5 , з метою незаконного отримання банком державних коштів, зловживаючи своїм службовим становищем, всупереч інтересам служби на порушення процедури залучення кредитів, визначеної Господарським кодексом України, Законом України «Про здійснення державних закупівель», а також постановою Кабінету Міністрів України від 15.06.2011 № 809, здійснили незаконне кредитування: ДП «Донецька залізниця», ДТГО «Львівська залізниця», ДП «Одеська залізниця», ДТГО «Південно-Західна залізниця», ДП «Південна залізниця» і ДП «Придніпровська залізниця» на суму понад 2,5 млрд. грн. За результатом зазначених протиправних дій зазначені державні підприємства протиправно сплатили на користь зазначеного вищого банку державні кошти на суму понад 50 млн. грн., яка в вісімнадцять тисяч і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, тобто в особливо великому розмірі. В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав наведених судом вище. Слідчий суддя, вивчивши клопотання, заслухавши пояснення слідчого в обґрунтування клопотання, приходить до наступного висновку. Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням НП України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000931, зареєстрованому в ЄРДР 15.09.2014 за фактами зловживання службовим становищем, що спричинило тяжкі наслідки, шахрайства з фінансовими ресурсами, що завдало великої матеріальної шкоди, службового підроблення, що спричинило тяжкі наслідки, легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом в особливо великих розмірах, за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 222, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України. Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до положень ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;2) перелік і види майна, що належить арештувати;3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати; 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про повернення клопотання прокурору, оскільки зазначене клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а саме: зі змісту клопотання не вбачається підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна. Враховуючи вищевикладене, клопотання є необґрунтованим і підлягає поверненню прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_4 про накладення арешту повернути прокурору.

Ухвала не може бути оскаржена.

Слідчий суддя ОСОБА_1