печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 серпня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
05.08.2016 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному проваджені № 0000365 прокурором групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурор відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про арешт майна.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання, посилаючись на ті, обставини, що без накладення арешту на майно ТОВ «Укрпрофмед», воно буде втрачено та таким чином не буде можливості забезпечення його подальшої конфіскації.
Як встановлено, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 18.02.2014 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000365 за фактом зловживання службовим становищем службовими особами ДП «Укрмедпроектбуд», ТОВ «Укрпрофмед» та іншими особами своїм службовим становищем, що спричинило настання тяжких наслідків, заволодіння під час будівництва сучасного лікувально-діагностичного комплексу Національної дитячої спеціалізованої лікарні «Охматдит» бюджетними коштами в особливо великих розмірах, а також нецільового використання бюджетних коштів, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 210, ч. 5 ст. 191 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчим вказано, що ОСОБА_5 , обіймаючи посади генерального директора товариства з обмеженою відповідальністю «Укрпрофмед» , та генерального директора державного підприємства «Укрмедпроектбуд» код ЄДРПОУ 3770171, тобто будучи службовою особою, у період з грудня 2011 року по грудень 2013 року, перебуваючи в м. Києві, діючи повторно, з корисливого мотиву та за попередньою змовою групою осіб, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем заволоділа чужим майном в особливо великих розмірах, а саме державними коштами виділеними на будівництво сучасного лікувально-діагностичного комплексу Національної дитячої спеціалізованої лікарні «Охматдит» та придбання обладнання для указаної лікарні.
Зокрема, як вказано у клопотанні, встановлено, що за ТОВ «Укрпрофмед», , зареєстровано транспортні засоби, а саме: HUNDAI TUCSON 2012 р.в., номер кузову НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 ; та «BMW 530D, 2010 р.в., номер кузову НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 .
Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення спеціальної конфіскації та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
За нормою ч. 4 ст. 170 Кодексу, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження, як встановлено ч. 5 ст. 170 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, вивчивши клопотання та дослідивши матеріли, якими воно обґрунтовується, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт у межах досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000365 від 18.02.2014, на транспортні засоби HUNDAI TUCSON 2012 року випуску, номер кузову НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 та BMW 530D, 2010 року випуску, номер кузову НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , які на праві приватної власності зареєстровані за ТОВ «Укрпрофмед», .
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1