УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
в с т а н о в и в:
Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням, як свідка, допитано ОСОБА_5 , який згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 08.09.2016 року є директором ТОВ «ЕВЕРЕСТ-БУД-ІНЖИНІРИНГ» з 07.09.2016 року, який показав, що 02.09.2016 року до нього звернувся ОСОБА_6 (власник 50% статутного капіталу ТОВ «ЕВЕРЕСТ-БУД-ІНЖИНІРИНГ») з пропозицією придбати його частку статутного капіталу у розмірі 50 % даного товариства. На дану пропозицію ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_6 , що йому потрібно 100 % статутного капіталу даного товариства, на що останній ніби то як пообіцяв домовитись, що до продажу іншої частки статутного капіталу з ОСОБА_7 (власником ніби то іншої частки статутного капіталу). В подальшому, 06.09.2016 року ОСОБА_5 уклав договори купівлі-продажу частки статутного капіталу ТОВ «ЕВЕРЕСТ-БУД-ІНЖИНІРИНГ» з ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , який передав грошові кошти готівкою в сумі 1 000,00грн., внаслідок чого ОСОБА_5 став засновником та директором даного товариства.
Відповідно до протоколу № 3 загальних зборів учасників ТОВ «ЕВЕРЕСТ-БУД-ІНЖИНІРИНГ» від 01.03.2016 року, в якому зазначено, що ОСОБА_6 та ОСОБА_8 є учасниками даного товариства маючи по 50 % статутного капіталу, призначили на посаду директора товариства ОСОБА_9 .
Відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 06.09.2016 року, у графі «Прізвище, ім`я, по батькові, дата обрання (призначення) осіб, які обираються (призначаються) до органу управління юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи» - керівник ОСОБА_9 , 02.03.2016 року; у графі «Перелік засновників (учасників) юридичної особи, у тому числі прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання, якщо засновник фізична особа; найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код юридичної особи, якщо засновник юридична особа» - ОСОБА_8 та ОСОБА_6 .
Відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 07.09.2016 та 08.09.2016, у графі «Прізвище, ім`я, по батькові, дата обрання (призначення) осіб, які обираються (призначаються) до органу управління юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи» - керівник ОСОБА_5 , 07.09.2016; у графі «Перелік засновників (учасників) юридичної особи, у тому числі прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання, якщо засновник фізична особа; найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код юридичної особи, якщо засновник юридична особа» - ОСОБА_5 .
На запит було отримано відповідь, згідно якої 06.09.2016 року ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 уклали договори купівлі-продажу (відступлення) часток в статутному капіталі (корпоративних прав) ТОВ «ЕВЕРЕСТ-БУД-ІНЖИНІРИНГ» з ОСОБА_5
З метою захисту прав та інтересів ТОВ «ЕВЕРЕСТ-БУД-ІНЖИНІРИНГ», уникнення та попередження втрати і використання грошових коштів, які знаходяться на банківському рахунку даного товариства, слідчий просить вжити заходи забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунку товариства.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримала, просила його задовольнити.
Слідчий суддя згідно ч. 2 ст. 172 КПК України, з урахуванням доводів слідчого, проводить розгляд даного клопотання без повідомлення і виклику осіб, у володінні та віданні яких знаходиться зазначене майно, оскільки, на думку слідчого судді, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно із вимогами ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу; 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу; 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З урахуванням мотивів клопотання слідчого про арешт майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено наявність достатніх підстав вважати, що мав місце факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, та необхідність накладення арешту на грошові кошти товариства з метою забезпечення кримінального провадження та з метою запобігання можливості втрати, передачі, приховування, зникнення, а також використання грошових коштів для продовження здійснення незаконної діяльності.
Відповідно до п. 5) ч. 5 ст. 173 КПК України слідчий суддя вважає можливим задовольнити клопотання слідчого і щодо зазначення в ухвалі способу інформування службовими особами банківської установи про порядок виконання ухвали шляхом направлення йому виписок/довідок із зазначенням даних про зміну суми грошових коштів на рахунках із зазначенням сум залишку, дати і часу зміни.
У той же час, не підлягає задоволенню клопотання слідчого в частині встановлення зобов`язань для службових осіб банківської установи ПАТ «УкрСиббанк» щодо вчинення будь-яких відміток на ухвалі слідчого судді, оскільки в цій частині клопотання не ґрунтується на положеннях КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, -
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт грошових коштів задовольнити частково.
Зупинити видаткові операції по вищезазначеному рахунку з можливістю зарахування грошових коштів на рахунок.
У задоволенні клопотання слідчого в іншій частині відмовити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя: