У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 липня 2016 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного

ОСОБА_6 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, несудимого, розлученого, працює на посаді військового прокурора сил антитерористичної операції Генеральної прокуратури України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні №00000017 від 25.12.2015р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.368-2 КК України,

В С Т А Н О В И В:
До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 строком на два місяці.

Детектив обґрунтовує клопотання тим, що в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000017 від 25.12.2015р. ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 368-2 КК України, про що йому було повідомлено 29.06.2016р.

Як вказує детектив, під час досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_6 , перебуваючи на службі в органах військової прокуратури, в тому числі з 17.08.2015 року на посаді військового прокурора сил АТО, тобто будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, в період часу з 26.04.2015 по 31.12.2015, набув у приватну власність та у власність членів родини матеріальні активи в загальному розмірі 2866306,00 грн, законність набуття яких не підтверджується доказами.

Посилаючись на положення ч. 1 ст. 177 КПК України, детектив вказує на наявність ризиків, які можуть свідчити про те, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зокрема, детектив вказує, що ОСОБА_6 неодноразово раніше перетинав державний кордон, а тому, усвідомлюючи можливість призначення йому покарання за вчинене кримінальне правопорушення, має можливість виїхати з межі України з метою переховування від досудового слідства.

Крім того, детектив вказує, що ОСОБА_6 неодноразово в установленому законом порядку викликався детективами НАБУ для проведення за його участі слідчих дій, однак на вказані виклики не з`являвся без поважних причин.

Також в якості підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, детектив посилається на можливість у підозрюваного незаконним чином впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Окрім цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , детектив, за погодженням з прокурором, просить покласти на підозрюваного виконання наступних обов`язків:

- не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- прибувати до детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 за першою вимогою;
- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон;
- носити електронний засіб контролю.
В судовому засіданні прокурори Спеціалізованої антикорупційної прокуратури підтримали подане клопотання з зазначених у ньому підстав.

Захисник підозрюваного зазначив, що підозра у вчиненні кримінального правопорушення, повідомлення про яку вручено ОСОБА_6 , складена нечітко, з неї неможливо, як він вважає, зрозуміти, у вчиненні яких саме дій, які входять до складу злочину, передбаченого ч. 2 ст.368-2 КК України, підозрюється ОСОБА_6 . Захисник зазначив також, що стороною обвинувачення не надано жодних доказів наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, в частині можливого перешкоджання ОСОБА_6 досудовому розслідуванню вчиненням будь-яких дій, в тому числі незаконним впливом на свідків, переховуванням від органів досудового розслідування чи іншим чином. Відтак, на думку захисника, підстав для обрання підозрюваному будь-якого запобіжного заходу немає.

Крім того, захисник надав суду матеріали, які з позитивної сторони характеризують ОСОБА_6 з боку як керівництва прокуратури, так і з боку підлеглих підозрюваного, які звернулись до суду із колективною заявою про недопущення відсторонення свого керівника від посади та обрання щодо нього запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, захисник просив відмовити у задоволенні клопотання про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу, а у випадку, якщо суд прийде висновку про наявність передбачених ст. 177 КПК ризиків, обмежитись найбільш м`яким заходом.

Підозрюваний ОСОБА_6 пояснив, що підозра у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 368-2 КК України жодними належними доказами не підтверджена, побудована на припущеннях, які не відповідають дійсності, про спільне сумісне проживання його та ОСОБА_14 , а справа проти нього має замовний характер і спрямована лише на усунення його від розслідування кримінального провадження у відношенні ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , яке здійснюється під його процесуальним керівництвом, і в розслідуванні якого досягнуто значних результатів.

Зазначив, що він не має будь-яких намірів переховуватись від органів слідства та суду, навпаки, бажає активно відстоювати свій захист, вважаючи висунуту йому підозру абсурдною.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, якими детектив, прокурори обґрунтовують доводи клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання про обрання запобіжного заходу вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 є частково обґрунтованим, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи вчинити інше правопорушення.
Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягнення особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано (для даної стадії досудового розслідування) підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 368-2 КК України, підозра підтверджується зібраними по справі матеріалами, копії яких долучені до клопотання, зокрема:

-інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про наявність у ОСОБА_6 , ОСОБА_17 та ОСОБА_14 нерухомого майна, а саме 4-х квартир, 2-х нежитлових приміщень та 2-х паркомісць у місті Києві;

-копією договору купівлі-продажу облігацій № 109/15-3 від 10.07.2015 та договору про участь у будівництві від 10.07.2015, відповідно до яких ОСОБА_14 придбано квартиру АДРЕСА_2 за 2768768,00 грн;

-копією договору купівлі-продажу машиномісця від 30.11.2015 року №2644, відповідно до якого придбано машиномісце за суму 97 538,00 грн;

-інформацією про рух коштів на рахунку ОСОБА_6 в АТ «Райффайзен Банк Аваль», згідно з якою в період з 26.04.2015 по 31.12.2015 року йому було нараховано заробітної плати та інших виплат на загальну суму 573174,52 грн., в той час як ним було списано з вказаного рахунку 553018,01 грн., в тому числі - 45524,56 грн за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій за квартири АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 та нежиле приміщення АДРЕСА_5 ;

-інформацією про рух коштів на рахунку ОСОБА_6 в ПАТ «ФІНЕКСБАНК», згідно з яким в період з 26.04.2015 по 31.12.2015 року ним було внесено готівкових коштів на рахунок на загальну суму 7500 Євро, які в подальшому були зняті готівкою за межами України;

-листами ДФС України від 30.12.2015 вих. № 29947/5/99-99-11-02-03-16 та від 30.03.2016 вих. № 5325/5/99-99-11-02-03-16, відповідно до яких за період з 2011 по 31.12.2015 року ОСОБА_6 , перебуваючи на службі в органах прокуратури України, отримав сукупний дохід в розмірі 1670293,27 грн., а дохід ОСОБА_14 за вищезазначений період склав 160798,17 грн;

-листом ДФС України від 23.02.2016 року вих. № 579/9/26-50-12-02-16, відповідно до якого дохід валовий дохід ОСОБА_14 , як фізичної особи-підприємця, за період з березня 2013 року по липень 2014 року склав 13 834,00 грн., а із квітня 2015 року по 31.12.2015р. - 431533,56 грн;

-відомостями з Державного реєстру актів цивільного стану про наявність у ОСОБА_6 та ОСОБА_14 двох спільних дітей, 2011 та 2014 років народження;

-відомостями про реєстрацію ОСОБА_6 та ОСОБА_14 за однією адресою, а саме: в квартирі АДРЕСА_6 ;

-інформацією з органів прикордонної служби про неодноразовий спільний перетин державного кордону України ОСОБА_6 та ОСОБА_14 , а також ОСОБА_14 та ОСОБА_17 .

Слідчий суддя вважає достатньо обґрунтованою для даної стадії досудового розслідування кримінального провадження позицію обвинувачення про наявність факту проживання ОСОБА_6 та ОСОБА_14 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, та, відповідно, правового статусу набутого ОСОБА_14 майна як спільного сумісного майна.

В даному випадку суд звертає увагу на те, що зазначений факт не слід вважати встановленим згідно з цим рішенням, проте наявність підтвердженого документально комплексу обставин, які вказують на спільний побут, спільне використання майна, виховання спільних дітей, свідчить про його велику ймовірність та виправдовує подальше збирання слідчими органами доказів для його остаточного підтвердження.

Як зазначено вище, ОСОБА_6 з 17 серпня 2015 року працює на посаді військового прокурора сил антитерористичної операції, що підтверджується копією наказу №325-вк від 17.08.2015р. В період з вересня 2014 по серпень 2015 року ОСОБА_6 займав посаду начальника управління нагляду за додержанням законів об`єднаними силами антитерористичної операції Головної військової прокуратури Генеральної прокуратури України.

А тому є підстави вважати, що перебування ОСОБА_6 на зазначених посадах ймовірно сприяло вчиненню кримінального правопорушення, а саме його незаконному збагаченню.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим цим Кодексом.

Суд вважає можливим погодитись із прокурорами щодо наявності певного рівня ризиків переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, можливості незаконного впливу ним на зміст показань свідків у кримінальному провадженні, а також перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином.

В той же час згідно з положеннями ч.1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного.

З матеріалів справи вбачається, що підозрюваний ОСОБА_6 раніше не судимий, має постійне місце роботи на посаді військового прокурора сил АТО Генеральної прокуратури України (не зважаючи на його тимчасове відсторонення від вказаної посади), має міцні соціальні зв`язки в місці його постійного проживання, на утриманні за місцем проживання має двох неповнолітніх дітей.

Крім того, стороною захисту надані характеризуючі матеріали відносно ОСОБА_6 , згідно з якими зазначена особа має відповідний авторитет у своїх колег як працівник правоохоронних органів, офіцер Збройних Сил України. Зазначені документи також підлягають врахуванню при обранні підозрюваному запобіжного заходу.

Судом також враховується, що у зв`язку з відстороненням ОСОБА_6 від посади прокурора військової прокуратури сил АТО ризики використання ним своїх адміністративних та службових повноважень, впливу на підлеглих службовців та органів слідства на шкоду інтересам досудового розслідування суттєво зменшені.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, оцінюючи в сукупності надані сторонами матеріали, суд приходить до висновку про те, що стороною обвинувачення не надано суду доказів, які б свідчили про неможливість застосування відносно ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів, які усували виявлені ризики.

Частина третя статті 194 КПК України встановлює, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Статтею 179 КПК України визначено, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.
На переконання суду, достатнім та ефективним для усунення виявлених ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, у даному кримінальному провадженні є застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання одночасно з покладенням на підозрюваного ОСОБА_6 наступних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України:

1) не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду
2) прибувати до детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 за першою вимогою;
3) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон.
Зазначений запобіжний захід у цілому відповідає тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , вагомості наявних доказів про вчинення ним зазначеного кримінального правопорушення та особі підозрюваного.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 184, 192-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
Клопотання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_6 задовольнити частково.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном до 04 вересня 2016 року, такі обов`язки:

1) не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;
2) прибувати до детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 за першою вимогою;
3) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон.
Підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомляється про покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід, і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого (детективів), у якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: