Провадження № 1-кс/638/2510/15>
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.08.2015 року Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора прокуратури Дзержинського району м. Харкова ОСОБА_3

слідчого СВ Дзержинського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області ОСОБА_4

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дзержинського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором прокуратури Дзержинського району м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна, поданого в рамках кримінального провадження № 0003768 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 серпня 2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 статті 358 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ

До Дзержинського районного суду м. Харкова звернувся слідчий слідчого відділу Дзержинського РВ ХМУ ГУМВС України з клопотанням про арешт паспорта громадянина Азербайджана на ім*я ОСОБА_5 , в якому є наявні ознаки підробки у відбитках штампу «вибуття» від 05.02.2015року №049 пункт пропуску «Казача Лопань» та відбиток штампу «прибуття» від 14.02.2015року №110 пункт пропуску «Казача Лопань».

Мотивує своє клопотання тим, що 19 серпня 2015року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено данні про злочин за ознаками ч.4 ст.358 КК України за фактом підробки штампів у паспорті громадянина Азербайджану ОСОБА_5 ..

Підставами для арешту слідчий вказує, що у разі незастосування арешту може негативно вплинути на встановлення істини та встановлення всього кола осіб, причетних до скоєння злочину оскільки у разі повернення даного документа можуть-бути здійснені дії по його знищенню що значно утруднить або взагалі унеможливить встановленню об*єктивної істини та неможливості призначення експертизи.

Розглянув вищезазначене клопотання суд приходить до висновку про його необґрунтованість та невідповідність вимог, вказаних у клопотанні положенням ст.170 КК України.

Так, відповідно до положень ч.1 ст.170 КК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
З огляду на положення вищезазначеної норми закону застосування арешту майна може відбутись тільки у певних випадках, та підстави для арешту паспорту громадянина не є саме тим випадком, який передбачений вищезазначеною нормою закону.
Окрім того, відповідно до ч.2 ст.170 КК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Як вбачається з наданих матеріалів кримінального провадження паспорт громадянина Азербайджану було вилучено у кабінеті в Дзержинському РВ ХМУ УМВС України в Х/о у результаті огляду місця події, що не відповідає критеріям, зазначеним у ч.1ст.167 КК України та відповідно до ст.168 КК України, а саме вилучення відбулось у порушення вимог ч.3 ст.168 КК України за відсутності процесуальної дії про тимчасове вилучення з наданням відповідної копії особі у якої дане майно вилучено, що на думку суду унеможливлює арешт даного паспорта.
Відповідно до ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту.
При вирішення питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення та інше.
Отже, як вбачається з наданих матеріалів кримінального провадження останній не містить взагалі жодного доказу, який би вказував на вчинення особою кримінального правопорушення.
За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих підстав для арешту паспорта громадянина Азербайджану.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173 ,309,395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

Клопотання старшого слідчого СВ Дзержинського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором прокуратури Дзержинського району м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна, поданого в рамках кримінального провадження № 0003768 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 серпня 2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 статті 358 Кримінального кодексу України залишити без задоволення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали до Апеляційного суду Харківської області безпосередньо.

Слідчий суддя: ОСОБА_1