н/п 1-кп/640/737/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2015 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4
обвинуваченої ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:
Згідно інформації, внесеної в систему автоматичного розподілу між суддями від 11.12.2015 р. обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 розподілено судді ОСОБА_1 та зареєстровано в контрольному журналі судових справ та інших матеріалів, переданих для розгляду судді 11.12.2015 року.
В підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про повернення даного обвинувального акту прокурору на підставі ст. 314 ч.3 п.3 КПК України у зв`язку з ухвалою апеляційного суду Харківської області від 10.11.2015 р.
Захисник та обвинувачена ОСОБА_5 проти заявленого прокурором клопотання заперечували, оскільки вважали, що прокурор може скористатися своїм правом на зміну обвинувачення в ході судового розгляду, тому повернення даного акту є недоцільним.
Суд, ознайомившись з обвинувальним актом та доданими до нього матеріалами, ухвалою апеляційного суду Харківської області від 10.11.2015 р. вважає, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 слід повернути прокурору з наступних підстав.
Згідно ст. 314 ч.3 п.3 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Відповідно до п.5 ч.2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт повинен містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Статтею 91 КПК України передбачено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Як встановлено ухвалою апеляційного суду Харківської області від 10.11.2015 р. із обвинувального акту неможливо встановити кому саме було спричинено шкоду внаслідок дій обвинуваченої (банку , або ОСОБА_6 ) оскільки потерпілим від злочину не визнано жодної особи. Не визнання особи потерпілим, при наявності для того підстав, позбавляє його процесуальних прав , передбачених КПК України і гарантованих Конституцією України, що є неприпустимим загальним засадам кримінального провадження, передбачених ст. 7 КПК України та завданням кримінального провадження , встановлених ст.2 цього Кодексу, а саме -захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав , свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.
В обвинувальному акті також зазначено, що ОСОБА_5 « надала доступ невідомій особі до індивідуального сейфу без проведення всього необхідного спектру , передбаченому Положенням та посадовою інструкцією, дій». Так формулювання - «спектр дій» є не конкретним, в обвинуваченні, за належних підстав до цього, повинно бути зазначено, із посиланням на відповідні пункти Положення (Інструції) які саме дії службовою особою не виконано, чи виконано не належним чином в наслідок яких наступили тяжкі наслідки.
Таким чином, обвинувальний акт та додані до нього матеріали, не відповідають вимогам, встановленим нормами КПК України, а тому, у відповідності до п.3 ч.3 ст. 314 КПК України обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 91, 291, 314 КПК України,суд,-
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя Київського районного

суду м. Харкова ОСОБА_1 .