печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2013 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва Вовк С. В., при секретарі Горовій Н. Г, за участю прокурора Онікеєнко К. Г., особи, що подала скаргу ОСОБА_1, розглянувши скаргу, яка подана ОСОБА_1, на бездіяльність прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяв про злочини,

В С Т А Н О В И В :

У провадження Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_1, у порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність прокуратури м. Києва щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування доводів скарги ОСОБА_1 посилається на те, що 22.07.2013 він звернувся до ГСУ СБУ та прокуратури м. Києва із заявами про вчинення, на його думку, службового злочину судді Печерського районного суду м. Києва Горкавої В. Ю., заступника прокурора прокуратури м. Києва ОСОБА_2, прокурора прокуратури м. Києва ОСОБА_3, прокурора ГСУ ГПУ ОСОБА_4 у судовому розгляді провадження № 757/12348/13-к, Голови Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5

Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України, даних про те, що дані за заявами ОСОБА_1 внесено до ЄРДР не отримав.

Посилаючись на відсутність інформації про внесення відомостей за вищезазначеними заявами до ЄРДР, ОСОБА_1 просить зобовязати внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР, надати витяг з ЄРДР, визнати протизаконними дії ГСУ СБУ.

Заслухавши пояснення особи, що подала скаргу, ОСОБА_1 в обґрунтування доводів та вимог скарги, заперечення прокурора, вивчивши скаргу та надані сторонами документи, приходжу до наступного висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судом встановлено, що 22.07.2013 ОСОБА_1 звернувся до ГСУ СБУ та прокуратури м. Києва із заявою про вчинення, на його думку, службового злочину судді Печерського районного суду м. Києва Горкавої В. Ю., заступника прокурора прокуратури м. Києва ОСОБА_2, прокурора прокуратури м. Києва ОСОБА_3, прокурора ГСУ ГПУ ОСОБА_4 у судовому розгляді провадження № 757/12348/13-к, Голови Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5

ОСОБА_6 прокуратури України від 30.07.2013 № 06/1-1255-03 за підписом прокурора відділу ГСУ ГПУ ОСОБА_7 особу, що подала скаргу, ОСОБА_1 повідомлено, що заяви №№ 130, 132, 133, 134, 135, 136 від 22.07.2013, що надійшли від Голови Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності ОСОБА_8 щодо неправомірних, на думку ОСОБА_1, дій Голови та окремих суддів Печерського районного суду м. Києва для організації розгляду, відповідно до вимог чинного законодавства, направлено до прокуратури м. Києва.

Прокурором у судовому засіданні подано копію листа прокуратури м. Києва від 13.08.2013 № 06/4-15914-13 за підписом заступника прокурора м. Києва ОСОБА_2, відповідно до змісту якого звернення ОСОБА_1 №№ 130, 132, 133, 134, 135, 136 від 22.07.2013 розглянуто у порядку Закону України «Про звернення громадян», оскільки обставини викладені у зверненнях ОСОБА_1 не відповідають вимогам ст. 214 КПК України.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях обєктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обовязково внесені до ЄРДР.

Незважаючи на те, що подану заяву ОСОБА_1 вважає «заявами про злочин», останні за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить жодних даних про вчинення кримінального правопорушення Головою та судді Печерського районного суду м. Києва під час розгляду провадження за скарги ОСОБА_1

По суті заяв вбачається, що ОСОБА_1 просить внести відомості щодо вчинення, на його думку, Головою та судді Печерського районного суду м. Києва кримінального правопорушення, в результаті його незгоди з процесуальними діями.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному та касаційному порядку визначеному процесуальним законом.

Незгода з рішенням судів сама по собі не може вказувати на наявність у діях суддів ознак злочину.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суд з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає, що скарга є необґрунтованою, тому відмовляє у задоволенні скарги.

Виходячи з вищевикладеного, керуючись ст. ст. 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Скаргу, яка подана ОСОБА_1, на бездіяльність прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяв про злочини залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя С. В. Вовк