Справа № 524/8954/15-к
У Х В А Л А
04.11.2015 року о 14.15 год. слідчий суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Кременчуцького МВ УМВС України в Полтавській області капітана міліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Кагамлик Глобинського р-ну, Полтавської області, громадянина України, українця, освіта середня, одруженого, не працюючого, на утриманні малолітніх дітей не має, раніше не судимий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .
ВСТАНОВИВ :
На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 01.11.2015 року близько 21.50 год. до чергового Кременчуцького МВ надійшло повідомлення від лікаря СШМД про те, що за адресою: АДРЕСА_1 виявлено труп чоловіка на ім`я ОСОБА_7 , 1977 р.н., з тілесними ушкодженнями у вигляді проникаючого ножового поранення в область серця. Встановлено, що тілесні ушкодження наніс ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Допитана в якості свідка ОСОБА_8 повідомила, що її чоловік ОСОБА_4 , 01.11.2015 приблизно починаючи з 13:30 години, та їхній спільний знайомий ОСОБА_7 сиділи у будинку та розпивали спиртні напої. ОСОБА_4 помітив синяки на обличчі дружини, які напередодні наніс їй ОСОБА_7 , в чому остання зізналася своєму чоловікові, та після нетривалого часу, приблизно о 19 годині 30 хвилин вона виявила, що ОСОБА_7 сидів у кріслі кімнати їхнього будинку без ознак життя, а її чоловік ОСОБА_4 сидів поруч у кріслі. На столі лежав кухонний ніж, забруднений речовиною бурого кольору, зовні схожого на кров.
Допитаний в якості свідка лікар швидкої медичної допомоги ОСОБА_9 який дав покази, що він коли приїхав на місце виклику, за адресою АДРЕСА_1 , то він бачив як у кімнаті на кріслі сидів полу лежачи труп чоловіка, він перевірив пульс даного чоловіка та констатував смерть, також поруч у другому кріслі сидів другий чоловік та тримав у правій руці окривавлений ніж, що чоловік представився як ОСОБА_4 .
Допитано в якості свідка ОСОБА_10 , який показав, що 01.11.2015 у вечорі до нього зателефонувала його мати ОСОБА_8 та повідомила, що його вітчим ( ОСОБА_11 ) зарізав ОСОБА_12 , що вона не знає, що робити. Він по своєму мобільному телефону викликав ШМД та приїхав додому до батьків, де помітив напівлежачого у кріслі тіло ОСОБА_13 , ОСОБА_11 сидів у іншому кріслі, ОСОБА_11 був у нетверезому стані. Коли лікарі оглядали тіло ОСОБА_12 бачив що у ОСОБА_12 одяг був у крові. Проведеними першочерговими слідчо-оперативними заходами встановлена причетність до вчинення вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_4 , 1955 р.н.
02.11.2015 о 00:50 годині ОСОБА_4 затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, на підставі ст.208 КПК України та поміщено до ІТТ Кременчуцького МВ УМВС України в Полтавській області. За місцем проживання ОСОБА_4 у АДРЕСА_1 , 01.11.2015 вилучено кухонний ніж зі слідами крові та сліди пальців рук з рукоятки ножа, що вказують на безпосередню причетність ОСОБА_4 до вчинення даного кримінального правопорушення.
У вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
02.11.2015 о 00:50 годині ОСОБА_4 затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, на підставі ст.208 КПК України та поміщено до ІТТ Кременчуцького МВ УМВС України в Полтавській області.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.11.2015 близько 19 години 30 хвилин, ОСОБА_4 , знаходячись у будинку АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_7 , 1977 р.н., розпивали спиртні напої, в ході чого між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка, за раніше нанесені тілесні ушкодження та образи його дружині ОСОБА_8 , під час якої ОСОБА_4 , маючи прямий умисел на вбивство, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, схопивши зі столу кухонний ніж та тримаючи його в руці, наніс ОСОБА_7 удар в грудну клітину, в наслідок чого ОСОБА_7 помер на місці.
ОСОБА_4 з місця пригоди не втік, залишився чекати на швидку допомогу та міліцію.
Відповідно до лікарської довідки про смерть Кременчуцького міжрайонного відділення обласного бюро СМЕ № 677 від 02.11.2015 смерть ОСОБА_7 настала в наслідок масивної зовнішньої та внутрішньої кровотечі, травма серця з крововиливом в осердя.
Вина підозрюваного ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
-? Допитом свідка ОСОБА_8 ;
-? Допитом свідка лікаря ШМД ОСОБА_9 ;
-? Допитом свідка ОСОБА_10 ;
-? протоколом огляду місця події від 01.11.2015.
У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому дій, а також існують ризики, що підозрюваний може переховуватись від органів слідства та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідка, перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Заслухавши слідчого, прокурора, який підтримав внесене клопотання, підозрюваного, який свою причетність до зазначених у клопотанні подій не заперечував, захисника, який заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, приходжу до наступних висновків.
Підозрюваному ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.
Відповідно до ч. 1 та до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого, свідка, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як вбачається із наданих суду матеріалів клопотання в рамках кримінального провадження, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного правопорушення.
Відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.
При цьому слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість можливого покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного тощо.
Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Згідно ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.
Так, пункт 79 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» передбачає, що тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи. Пункт 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції» передбачає, що суспільний інтерес з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.
Тому, враховуючи обставини справи, слідчий суддя вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. При цьому суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_4 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі обрання інших запобіжних заходів, які не забезпечать належної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування, судового розгляду.
Слідчим у клопотанні та доданих документах доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Під час розгляду клопотання прокурором доведено наявність підстав вважати, що існують ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, згідно з вимогами ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні кримінального правопорушення, його вік та стан здоров`я, а також те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, в зв`язку з моральними стражданнями в результаті вчинення особливо тяжкого злочину та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів слідства, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом знищення, схову та спотворювання будь-яких із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а для запобігання вказаних ризиків, з урахуванням наведених обставин, вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.
За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України підстав до визначення застави у кримінальному провадженні не встановлено.
Відповідно до вимог ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді , суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного - з моменту затримання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Кременчуцького МВ УМВС України в Полтавській області капітана міліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Кагамлик Глобинського р-ну, Полтавської області, громадянина України, українця, освіта середня, одруженого, не працюючого, на утриманні малолітніх дітей не має, раніше не судимий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк дії ухвали, відповідно до ч.1, 2 ст. 197 КПК України визначити до 01 січня 2016 року до 00.50 год.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Полтавської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1