Справа № 640/9980/15-к
н/п 1-кп/640/409/15
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, не працюючого, не одруженого, раніше судимого, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за ч.1 ст.294 КК України, -
Згідно обвинувального акту ОСОБА_6 обвинувачується в тому, що 01.03.2014 в період часу з 11-00 по 13-00 (більш точного часу в ході проведення досудового розслідування встановити не представилось можливим), ОСОБА_6 , діючи спільно з іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, прибув на майдан Свободи в м. Харкові та знаходився поряд із будівлею Харківської обласної державної адміністрації, розташованої за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 64.
Приблизно о 13-00, 01.03.2014 з метою активної участі у масових заворушеннях, що супроводжувалися знищенням майна та протиправним захопленням будівлі Харківської обласної державної адміністрації та дестабілізації обстановки у м. Харкові, ОСОБА_6 , діючи спільно з невстановленими особами, прийняв активну участь у протиправних діях, які були направлені на знищення майна та захоплення будівлі Харківської обласної державної адміністрації.
Під час вказаних протиправних дій ОСОБА_6 , бажаючи продемонструвати своє явне нехтування всіх діючих правил та норм суспільства, діючи спільно з невстановленими особами, перебуваючи перед центральним входом до будівлі ХОДА, кидав каміння у вікно, яке знаходиться над центральним входом до вказаної будівлі.
В подальшому перебуваючи на сходах біля центрального входу до ХОДА кидав дерев`яну палицю у бік осіб, які знаходилися у приміщенні Харківської обласної державної адміністрації. Потім разом з невстановленими особами самовільно проник до вказаної будівлі тим самим прийняв активу участь у масових заворушеннях, які виразились в знищенні майна та захопленні будівлі Харківської обласної державної адміністрації за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 64.
Дії ОСОБА_6 органом слідства кваліфіковані за ч.1 ст.294 КК України, а саме активна участь у масових заворушеннях, що супроводжувалися знищенням майна та захопленням будівель.
Суд ознайомившись з обвинувальним актом та доданими до нього матеріалами, вислухавши думку учасників судового провадження, вважає, що обвинувальний акт слід повернути прокурору з наступних підстав.
Згідно п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Відповідно до ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт, в тому числі, має містити такі відомості: анкетні відомості кожного потерпілого; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону та статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Вказані вимоги ст.291 КПК України орган досудового розслідування не виконані.
В обвинувальному акті зазначається, що внаслідок протиправних дій ОСОБА_6 було знищено майно.
Проте, в ході проведення досудового розслідування, не встановлено, яке саме майно було знищено, кому це майно належало, та розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 .
Особи, яким належало знищене майно, до участі у справі в якості потерпілих не залучені, що позбавило потерпілих можливості реалізувати права, передбачені ст.56 КПК України, в тому числі пред`явити цивільні позови на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди.
В порушення вимог ст.291 КПК України викладені в обвинувальному акті фактичні обставини кримінального правопорушення та формулювання обвинувачення не відповідають правовій кваліфікації кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.294 КК України.
ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.294 КК України, а саме активна участь у масових заворушеннях, що супроводжувалися знищенням майна та захопленням будівель.
Згідно диспозиції ч.1 ст.294 КК України, організація масових заворушень - це об`єднання людей для участі у масових заворушеннях, керівництво натовпом, підбурювання до вчинення дій, які являють собою масові заворушення, провокаційні дії, вчинені з метою викликати відповідну поведінку великих груп людей. Способи організації масових заворушень можуть бути різноманітними (виступ на мітингах, оголошення різноманітних звернень, розробка планів по збурюванню натовпу, розподіл ролей серед окремих учасників масових заворушень тощо). Під активною участю у масових заворушеннях розуміють безпосереднє вчинення дій, в яких виражаються масові заворушення, виконання вказівок організаторів і залучення до цього інших осіб.
Знищення майна означає вчинення таких дій, які призводять будь-яке за формою власності майно до повної непридатності для використання його за призначенням. Захоплення будівель або споруд буде у разі самовільного повного чи часткового захоплення їх натовпом або активними учасниками під час масових заворушень.
В обвинувальному акті вказується, що під час вказаних протиправних дій ОСОБА_6 , перебуваючи перед центральним входом до будівлі ХОДА, кидав каміння у вікно вказаної будівлі. В подальшому кидав дерев`яну палицю у бік осіб, які знаходилися у приміщенні Харківської обласної державної адміністрації. Потім разом з невстановленими особами самовільно проник до вказаної будівлі тим самим прийняв активу участь у масових заворушеннях, які виразились в знищенні майна та захопленні будівлі Харківської обласної державної адміністрації за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 64.
Проте, не зазначається чи було знищено майно в наслідок протиправних дій ОСОБА_6 кидання каміння та дерев`яної палиці. Яке саме майно знищено та яка в наслідок протиправних дій ОСОБА_6 шкода завдана.
Також в обвинувальному акті зазначається, що ОСОБА_6 з невстановленими особами самовільно проник до будівлі ХОДА, але не вказується чи була захоплена будівля Харківської обласної державної адміністрації, а якщо була захоплена, то яка частина будівлі і на який час. Також не зазначається час на протязі якого ОСОБА_6 вчиняв масові заворушення, коли вони були припинені та за яких обставин будівля ХОДА була звільнена.
Згідно ч.3 ст.42 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його підозрюють, обвинувачують. Підозрюваний, обвинувачений має право на захист, яке полягає у надані йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватись правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, що передбачено ст.20 КПК України.
У відповідності до ст.277 КПК України повідомлення про підозру має містити наряду з іншими такі відомості: зміст підозри; правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру.
Правова кваліфікація кримінального правопорушення повинна відповідати змісту підозри та стислому викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.
Відсутність в повідомлення про підозру та обвинувальному акті вище перелічених в ухвалі суду обставин, які характеризують об`єктивну сторону кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.294 КК України, є порушенням права ОСОБА_6 на захист, що є підставою для повернення обвинувального акту прокурору.
Оскільки в ході досудового розслідування порушено право ОСОБА_6 на захист, йому пред`явлено не конкретне обвинувачення, обвинувальний акт та додані до нього матеріалами, не відповідають вимогам, встановленим нормами КПК України, обвинувальний акт у відповідності до п.3 ч.3 ст.314 КПК України підлягає поверненню прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 91, 214, 217, 291, 314 КПК України, суд,
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд м. Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 .