"25" листопада 2013 р. Дніпровський
районний суд м.Києва в складі:
Головуючого судді Чауса М.О.
при секретарі Гноілек
М.В., Грунковської З.В.,
за участю прокурора Постемської Ю.Ф
Розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
кримінальну справу по обвинуваченню:
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженка с.
Миколаївка Близнюківського району
Харківської області, українки,
громадянки України, з середньою
спеціальною освітою, вдова, перебуває
в декретній відпустці по догляду за
дитиною, зареєстрована та проживаюча
за адресою: АДРЕСА_3, раніше не судима,
в скоєнні злочину, передбаченого ст. 116
Органами досудового розслідування
ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що вона,
14.04.2012 року, приблизно о 02 годині,
знаходячись за місцем свого
проживання, у квартирі АДРЕСА_3, між
ОСОБА_5 та ОСОБА_4 відбувся конфлікт, в
результаті чого у останньої на ґрунті
сильного душевного хвилювання, раптово
виник злочинний умисел спрямований на
умисне протиправне заподіяння смерті
Реалізуючи свої злочинні наміри ОСОБА_4
на ґрунті неприязних відносин, та
усвідомлюючи суспільну небезпеку
своїх дій, та допускаючи
суспільно-небезпечні наслідки у
вигляді смерті ОСОБА_5, взяла в руки
телефонний шнур, пригадала всі образи
та систематичні знущання над нею та їх
спільними дітьми, підійшла до ОСОБА_5,
який в цей час спав. З метою подолання
волі до опору свого чоловіка, зв'язала
його телефонним шнуром, після чого, за
допомогою іншого телефонного шнура,
шляхом механічної асфіксії задушила
ОСОБА_5, чим своїми умисними діями
вчинила вбивство, в стані сильного
душевного хвилювання.
ОСОБА_4 в судовому засіданні вину
визнала частково та пояснила, що 14.04.2012
року, близько 02 години, перебуваючи в
квартирі АДРЕСА_3 вчинила дії по
відношенню до ОСОБА_5 викладені в
обвинувальному висновку, але не
передбачала настання таких наслідків.
В судовому засіданні перед закінченням
судового слідства потерпілий ОСОБА_6
заявив клопотання про направлення
кримінальної справи на додаткове
розслідування, у зв»язку з
безпідставною перекваліфікацією в
ході досудового слідства дій підсудної
зі ст. 115ч.1 КК України на 116 КК України та
неповнотою досудового розслідування.
Прокурор заперечує проти задоволення
клопотання, вважає, що по справі
належно проведені всі слідчі дії та
зібрані відповідні докази.
Суд, вислухавши думку учасників
судового засідання, дослідивши
матеріали кримінальної справи вважає,
що справу належить повернути для
проведення додаткового розслідування
з мотивів неповноти та неправильності
досудового слідства, коли це неможливо
усунути в судовому засіданні.
Згідно ст. 22 КПК України, прокурор,
слідчий і особа, яка проводить
дізнання, зобов'язані вжити всіх
передбачених законом заходів для
всебічного, повного і об'єктивного
дослідження обставин справи, виявити
як ті обставини, що викривають, так і ті,
що виправдовують обвинуваченого, а
також ті обставини, що пом'якшують і
обтяжують його відповідальність.
Згідно ст. 281 КПК України, повернення
справи на додаткове розслідування з
мотивів неповноти або неправильності
досудового слідства може мати місце
лише тоді, коли ця неповнота або
неправильність не може бути усунута в
судовому засіданні.
Як роз"яснив Пленум Верховного суду
України в п.2,3 Постанови від 11.02.2005
року "Про практику застосування судами
України законодавства, що регулює
повернення кримінальних справ на
додаткове розслідування" та
відповідно до вимог ст.64 КПК України
при провадженні досудового слідства
підлягають доказуванню подія злочину,
винність особи, мотив злочину, розмір
завданої шкоди, повне і об'єктивне
зібрання даних про особу, що має
істотне значення для правильного
вирішення справи і призначення виду та
Відповідно ж до роз'яснення
вищезазначеної Постанови та ст.246 КПК
України суддя при попередньому
розгляді кримінальної справи з власної
ініціативи повернути її на додаткове
розслідування лише у випадках, коли під
час порушення справи, провадження
дізнання або досудового слідства були
допущені такі порушення вимог КПК, без
усунення яких вона не може бути
призначена. У решті випадків
кримінальна справа може бути повернута
на додаткове розслідування лише за
клопотанням одного із учасників
У відповідності до п.10 роз»яснення
вищезазначеної Постанови за наявності
підстав для кваліфікації дій
обвинуваченого за статтею КК України,
якою передбачено відповідальність за
більш тяжкий злочин, чи для збільшення
обсягу обвинувачення справа може бути
повернена на додаткове розслідування
лише за умови, що прокурор не змінив
обвинувачення в суді ( ч.2 ст.277 КПК), а
також коли потерпілий чи його
представник вважають, що підстави для
цього є, а прокурор їх не вбачає.
Так, підсудній ОСОБА_4 було пред»явлено
не конкретне обвинувачення. В
обвинувальному висновку зазначено, що
злочин було скоєно в стані сильного
душевного хвилювання, яке передбачає
психічний стан, за якого інтенсивна
емоція протягом короткого часу стає
домінуючою, людина знаходиться на межі
осудності. Раптовість виникнення стану
сильного душевного хвилювання означає,
що такий стан з»являється одно
Разом з тим, в обвинувальному висновку
зазначено, що виник конфлікт, але не
вказано, причини та мотив конфлікту,
дії, які були вчинені потерпілим по
відношенню до підсудної, які б могли
привести до стану душевного
В судовому засіданні підсудна
пояснювала, що після виходу неї з
кімнати конфлікт припинився, але вона
дочекалася доки потерпілий засне,
зайшла до кімнати і вчинила дії по
відношенню до особи яка спала. Вказані
обставини та викладене в
обвинувальному висновку не дають
можливості суду визначити можливість
виходу підсудної з конфліктної
ситуації інакше, та встановити факт
перебування ОСОБА_4 в стані душевного
хвилювання та причини, що могли
послужити для виникнення стану
душевного хвилювання у підсудної.
Також в ході досудового слідства
ОСОБА_4 було пред»явлено обвинувачення
та складено обвинувальний висновок за
ст.115ч.1 КК України ( а.с.278-288т.1). Допитана
в якості обвинуваченої ОСОБА_4
(а.с.239-240т.1), остання свою вину в
скоєному в ході досудового
розслідування визнавала в повному
обсязі за ст.115ч.1 КК України.
Відповідно до оголошеного в суді
протоколу відтворення обстановки та
обставин подій (а.с.96-98 т.1), підсудна
повністю визнавала свою вину в скоєнні
злочину передбаченого ст.115ч.1 КК
України та давала пояснення щодо часу,
місця та обставин скоєння злочину.
Разом з тим, потім її дії без проведення
будь-яких додаткових слідчих дій були
перекваліфіковані на ст.116 КК України.
Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні
пояснив, що в ході досудового слідства
фізичного та психологічного тиску на
підсудну не здійснювалось, всі слідчі
дії проводились за згодою ОСОБА_4 .
Також свідок в судовому засіданні не
зміг пояснити підстави
перекваліфікації дій підсудної зі
ст.115ч.1 КК України на 116 КК України.
Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні
пояснив, що він працює опер
уповноваженим в Дніпровському РУГУ м.
Києва, і був присутнім при огляді трупа
та опитував матір підсудної, сусідів
та лікарів. Мати підсудної ОСОБА_11
пояснювала, що коли їй подзвонили та
повідомили про скоєння злочину о 07
годині 30 хвилин вона перебувала на
метро «Чернігівське» і вона
повернулася до квартири. Допит ОСОБА_11
було розпочато о 08 годині 40 хвилин.
Рапорт з поясненнями опитаних осіб
було ним передано до чергової частини.
Разом з тим, свідок ОСОБА_11 в судовому
засіданні пояснювала, що вона
перебувала на роботі, і коли її
повідомили про обставини злочину вона
повернулася до квартири близько 10-11
годин. Також свідок пояснювала, що вона
проживала в квартирі з дочкою та зятем
і протягом всього часу не бачила
застосування фізичного насильства з
боку зятя до своєї дочки.
Обставини щодо часу перебування свідка
ОСОБА_11 на місці скоєння злочину також
спростовуються поясненнями потерпілої
ОСОБА_6, яка повідомила, що прибула до
квартири сина близько 09 години, і матір
підсудної вже там знаходилась.
Встановлені судом обставини вказують
на неповноту досудового слідства, в
частині встановлення всіх осіб, які
були присутні в квартирі з моменту
скоєння злочину до прибуття
працівників міліції, їх участь у
вказаних подіях та кваліфікація їх дій.
Крім того, в судовому засіданні
потерпіла ОСОБА_6 та свідки, які
проводили огляд місця події
пояснювали, що потерпілий ОСОБА_5 був
високого зросту, що викликає у суду
сумнів щодо фізичної можливості
підсудної самостійно перетягнути
потерпілого з однієї кімнати до іншої.
Також підсудна в судовому засіданні
пояснювала, що потерпілий з надуманих
підстав застосовував до неї фізичне
насильство, що підтверджується
зверненнями до міліції.
Разом з тим, при дослідженні матеріалів
справи ( а.с.249-266т.1), було встановлено, що
звернення ОСОБА_4 08.04.2009 року, було
після того, як остання ніби-то вдарила
дитину і із-за цього з ОСОБА_5 виник
конфлікт. Заява була відкликана. За
іншим звернення 06.12.2009 року, ОСОБА_5
було притягнуто до адміністративної
відповідальності. Зазначені обставини
в сукупності з іншими дослідженими в
судовому засіданні доказами:
поясненнями свідка ОСОБА_11, потерпілої
ОСОБА_6, поясненнями підсудної щодо
причин конфлікту в частині витрати
загиблим ОСОБА_5 грошових коштів,
ініціатора конфлікту самої підсудної,
спростовують викладені в
обвинувальному висновку обставини
щодо вчинення насильницьких дій ОСОБА_5
відносно підсудної.
Також підсудна в судовому засіданні
пояснила, що викликала міліцію після
скоєного злочину. Однак зазначене
спростовується наданими до суду
матеріалами. Зазначені обставини
ставлять під сумнів пояснення
підсудної щодо викладених обставин
скоєння злочину та її відношення до
Зазначені обставини також є підставою
для повернення кримінальної справи на
додаткове розслідування відповідно до
п.8 Постанови Пленум Верховного суду
України від 11.02.2005 року "Про практику
застосування судами України
законодавства, що регулює повернення
кримінальних справ на додаткове
При додатковому розслідуванні слід
перевірити шляхом відповідних
процесуальних дій обставини, щодо дій
ОСОБА_5 до моменту скоєння злочину,
місце знаходження свідка ОСОБА_11 на
момент скоєння злочину та до приїзду
працівників міліції, можливість
вчиняти дії підсудною щодо потерпілого
після скоєння злочину, що не виключає
можливість перебування в квартирі та
участі в діях підсудної інших осіб, які
не були встановлені в ході досудового
слідства, шляхом встановлення та
допиту додаткових свідків, шляхом
повторного допиту свідків, підсудної,
допиту понятих які приймали участь у
відтворенні обстановки та обставин
скоєння злочину, встановлення яка
особа повідомила про злочин, кому про
це було відомо і чи не була ця особа
співучасником скоєного, повторно
допитати лікарів, які оглядали труп
щодо часу знаходження осіб в квартирі,
часу виклику на місце події та осіб, які
зробили виклик лікарів. Повторно
провести відтворення обстановки та
обставин події в частині скоєного та
можливості транспортування трупу до
Зазначені недоліки позбавляють суд
можливості повно, всебічно та
об"єктивно дослідити обставини
вчиненого злочину, правильно визначити
ступінь вини та кваліфікацію дій
ОСОБА_4, призначити відповідне
покарання підсудному.
З урахуванням викладеного, кримінальна
справа підлягає поверненню для
проведення досудового слідства,
усунення зазначених недоліків,
встановлення та допиту свідків,
повторного допиту свідків по справі,
підсудної, проведення відтворення
обстановки та обставин події, щодо
підтвердження або спростування
зібраних по справі доказів, що вказує
на необхідність проведення
оперативно-розшукових заходів,
проведення яких не входить до
компетенції суду, а може бути виконане
лише в ході проведення додаткового
На підставі викладеного та керуючись
ст. 281 КПК України, суд -
Кримінальну справу по обвинуваченню
ОСОБА_4 по ст. 116 КК України направити
прокурору Дніпровського району м.
Києва для організації проведення
додаткового розслідування.
Міру запобіжного заходу ОСОБА_4
підписку про невиїзд з постійного
місця проживання - залишити без змін.
Постанова може бути оскаржено протягом
7 діб з моменту оголошення до
Апеляційного суду м. Києва через
Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: