Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1920/26
Номер провадження 1-кс/711/648/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене начальником відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001395 від 15.04.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.212, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді застави, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Руська Поляна, Черкаського району, Черкаської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше несудимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого суді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням в якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду; 2) не відлучатися за межі Черкаської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/чи роботи; 4) не спілкуватися без участі слідчого або прокурора з особами, що набули статусу експерта, свідків, у кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до уповноважених органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон. Також просить роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 покладені на нього судом процесуальні обов`язки та що в разі їх не виконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Клопотання обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи зареєстрованим Черкаською районною державною адміністрацією Черкаської області 14.06.2018 фізичною особою-підприємцем за адресою: АДРЕСА_1 , взятий на податковий облік в ГУ ДПС у Черкаській області, ДПІ у м. Черкасах (Черкаський р-н) 14.06.2018 за № 96, будучи платником єдиного податку другої групи, будучи обізнаним про встановлені абз. 2, п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України критерії та обмеження для використання спрощеної системи оподаткування обраної ним групи, відповідаючи за правильність нарахування та своєчасність сплати податків та платежів до державного бюджету, маючи єдиний умисел на ухилення від сплати податків за період діяльності з 01.01.2022 по 31.12.2023, в порушення абз. 2 п. 291.4 ст. 291, п. 293.4 ст. 293, абз. 1 п. 298.2.3. ст. 298, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України, шляхом приховування об`єкту оподаткування недекларування реального обсягу доходу, який перевищив визначений абз. 2 п. 291.4 ст. 291 ПКУ на момент вчинення кримінального правопорушення, умисно ухилився від сплати єдиного податку за 9 місяців 2022 року на 601 783,5 гривень та умисно ухилився від сплати податку на додану вартість за листопад грудень 2022 року та січень грудень 2023 року на 5 480 314,2 грн., а всього в загальній сумі 6 082 097,70 грн., що становить 4 199,33 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, при наступних обставинах:

14.06.2018 ОСОБА_5 , будучи зареєстрованим як суб`єкт підприємницької діяльності, перебуваючи на податковому обліку в ГУ ДПС у Черкаській області, ДПІ у м. Черкасах (Черкаський р-н), здійснюючи господарську діяльність на спрощеній системі оподаткування як платник єдиного податку другої групи, здійснюючи контроль та розпорядження коштами, що надійшли на банківський рахунок, достовірно знаючи про надходження в період з 01.01.2022 по 30.09.2022 на його розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», коштів в загальній сумі 9 432 890 грн за товар та послуги, що перевищують дозволений абз. 2 п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України обсяг доходу, який мав складати не більше 5 421 000 грн, на 4 011 890 грн, діючи умисно з метою ухилення від сплати податків, не вжив, передбачених п. 293.4 ст. 293 Податкового кодексу України заходів, для самостійного нарахування 15% на суму перевищення визначеного абз. 2 п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України доходу, чим завдав збитків державному бюджету у вигляді несплати єдиного податку в сумі 601 783,5 грн.

Продовжуючи єдиний умисел, спрямований на ухилення від сплати податків, достовірно знаючи про подальше надходження коштів понад дозволений обсяг доходу, ОСОБА_5 , в порушення вимог абз. 1 п. 298.2.3. ст. 298, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України, починаючи з 01.10.2022 не вжив заходів щодо переходу на сплату інших податків і зборів, визначених Податковим кодексом України, внаслідок чого ухилився від сплати податку на додану вартість.

Так, ОСОБА_5 , достовірно знаючи про надходження у жовтні 2022 року на його розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», грошових коштів в загальній сумі 1 926 038,7 грн (тобто понад 1 млн грн) за товар та послуги, в порушення абз. 1 п. 298.2.3 ст. 298 Податкового кодексу України, не здійснив перехід на застосування іншої ставки податку, а саме: податків і зборів на загальній системі оподаткування, - реєстраційну заяву платника податку на додану вартість не подав та з 11 листопада 2022 року не розпочав самостійне нараховування податкових зобов`язань з податку на додану вартість, внаслідок чого з урахуванням подальшого надходження на вказаний рахунок у період з 01.11.2022 по 31.12.2022 коштів в сумі 7 746 490,10 грн, ухилився від сплати податку на додану вартість на суму 1 549 298,02 грн.

Натомість ОСОБА_5 , приховуючи від оподаткування реальний обсяг доходів вніс завідомо неправдиві відомості до офіційного документу складеної 12.02.2023 податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця за 2022 рік, де в розділі ІІІ «Показники господарської діяльності для платників єдиного податку другої групи» в рядку 03 «Обсяг доходу за звітний (податковий) період відповідно до статті 292 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України (згідно з підпунктом 2 пункту 291.4 статті 291 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України)» зазначив суму в розмірі 5 416 734,50 грн, а також зазначив її у розділі V. «Визначення податкових зобов`язань по єдиному податку» в рядку 08 «Загальна сума доходу за звітний (податковий) період».

Після складання декларації підписав її власним електронним цифровим підписом, та подав до контролюючого органу - ГУ ДПС у Черкаській області (Черкаський р-н), внаслідок чого її було зареєстровано як податкову звітність фізичної особи підприємця за № від 13.02.2023.

Також, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію єдиного злочинного умислу, спрямованого на ухилення від сплати податків, не вживши, в порядку абз. 1 п. 298.2.3 ст. 298 Податкового кодексу України, заходів для переходу після жовтня 2022 року на загальну систему оподаткування після першого досягнення обсягів доходу в 1 млн грн та не розпочавши нарахування податкового зобов`язання з податку на додану вартість, в порушення вимог абз. 1 п. 298.2.3. ст. 298, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України, достовірно знаючи про надходження у період з 01.01.2023 по 31.12.2023 на його розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», грошових коштів у вигляді оплати за товари та послуги в загальній сумі 19 655 080,89 грн, ухилився від сплати податку на додану вартість на суму 3 931 016,18 грн.

Натомість ОСОБА_5 , приховуючи від оподаткування реальний обсяг доходів вніс завідомо неправдиві відомості до офіційного документу складеної 10.02.2024 податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця за 2023 рік, де в розділі ІІІ «Показники господарської діяльності для платників єдиного податку другої групи» в рядку 03 «Обсяг доходу за звітний (податковий) період відповідно до статті 292 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України (згідно з підпунктом 2 пункту 291.4 статті 291 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України)» зазначив суму в розмірі 5 586 126 грн, а також зазначив її у розділі V. «Визначення податкових зобов`язань по єдиному податку» в рядку 08 «Загальна сума доходу за звітний (податковий) період».

Після складання декларації підписав її власним електронним цифровим підписом, та подав до контролюючого органу - ГУ ДПС у Черкаській області (Черкаський р-н), внаслідок чого її було зареєстровано як податкову звітність фізичної особи підприємця за № від 10.02.2024.

Таким чином, ОСОБА_5 за період діяльності з 01.01.2022 по 31.12.2023 умисно ухилився від сплати до державного бюджету Єдиного податку на 601 783,5 грн та податку на додану вартість на 5 480 314,2 грн, а всього на загальну суму 6 082 097,70 грн, що становить 4 199,33 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на відповідний період та призвело до фактичного ненадходження до бюджетів коштів у значних розмірах.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 212 КК України, кваліфіковане як умисне ухилення від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчинене особою, що займається підприємницькою діяльністю без створення юридичної особи, що призвело до фактичного ненадходження до бюджетів коштів у значних розмірах.

Крім того, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи зареєстрованим Черкаською районною державною адміністрацією Черкаської області 14.06.2018 фізичною особою-підприємцем за адресою: АДРЕСА_1 , взятий на податковий облік в ГУ ДПС у Черкаській області, ДПІ у м. Черкасах (Черкаський р-н) 14.06.2018 за № 96, будучи платником єдиного податку другої групи, будучи обізнаним про встановлені абз. 2 п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України критерії та обмеження для використання спрощеної системи оподаткування обраної ним групи, відповідаючи за правильність нарахування та своєчасність сплати податків та платежів до державного бюджету, маючи єдиний умисел на ухилення від сплати податків за період діяльності з 01.01.2022 по 31.12.2023, в порушення абз. 2 п. 291.4 ст. 291, п. 293.4 ст. 293, абз. 1 п. 298.2.3. ст. 298, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України, шляхом приховування об`єкту оподаткування недекларування реального обсягу доходу, який перевищив визначений абз. 2 п. 291.4 ст. 291 ПКУ вчинив підроблення офіційного документа, який видається громадянином-підприємцем з метою його використання за наступних обставин:

14.06.2018 ОСОБА_5 , будучи зареєстрованим як суб`єкт підприємницької діяльності, перебуваючи на податковому обліку в ГУ ДПС у Черкаській області, ДПІ у м. Черкасах (Черкаський р-н), здійснюючи господарську діяльність на спрощеній системі оподаткування як платник єдиного податку другої групи, здійснюючи контроль та розпорядження коштами, що надійшли на банківський рахунок, достовірно знаючи про надходження в період з 01.01.2022 по 30.09.2022 на його розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», коштів в загальній сумі 9 432 890 грн за товар та послуги, що перевищують дозволений абз. 2 п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України обсяг доходу, який мав складати не більше 5 421 000 грн, на 4 011 890 грн, умисно не вжив, передбачених п. 293.4 ст. 293 Податкового кодексу України заходів, для самостійного нарахування 15% на суму перевищення визначеного абз. 2 п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України доходу.

Достовірно знаючи про подальше надходження коштів понад дозволений обсяг доходу, ОСОБА_5 , в порушення вимог абз. 1 п. 298.2.3 ст. 298, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України, починаючи з 01.10.2022 не вжив заходів щодо переходу на сплату інших податків і зборів, визначених Податковим кодексом України.

Так, ОСОБА_5 , достовірно знаючи про надходження у жовтні 2022 року на його розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», грошових коштів в загальній сумі 1 926 038,7 грн (тобто понад 1 млн грн) за товар та послуги, в порушення абз. 1 п. 298.2.3 ст. 298 Податкового кодексу України, не здійснив перехід на застосування іншої ставки податку, а саме: податків і зборів на загальній системі оподаткування, - реєстраційну заяву платника податку на додану вартість не подав та з 11 листопада 2022 року не розпочав самостійне нараховування податкових зобов`язань з податку на додану вартість, хоча достовірно знав про подальше надходження на вказаний рахунок у період з 01.11.2022 по 31.12.2022 коштів в сумі 7 746 490,10 гривень.

Натомість ОСОБА_5 , приховуючи від оподаткування реальний обсяг доходів вчинив підроблення офіційного документу складеної 12.02.2023 податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця за 2022 рік, де в розділі ІІІ «Показники господарської діяльності для платників єдиного податку другої групи» в рядку 03 «Обсяг доходу за звітний (податковий) період відповідно до статті 292 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України (згідно з підпунктом 2 пункту 291.4 статті 291 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України)» зазначив завідомо неправдиві відомості про суму в розмірі 5 416 734,50 грн, а також зазначив її у розділі V. «Визначення податкових зобов`язань по єдиному податку» в рядку 08 «Загальна сума доходу за звітний (податковий) період».

Після складання підробленого офіційного документу декларації, ОСОБА_5 посвідчив її власним електронним цифровим підписом, з метою подальшого використання, шляхом подання до контролюючого органу - ГУ ДПС у Черкаській області (Черкаський р-н), внаслідок чого її було зареєстровано як податкову звітність фізичної особи підприємця за № від 13.02.2023.

Також, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію єдиного злочинного умислу, не вживши, в порядку абз. 1 п. 298.2.3 ст. 298 Податкового кодексу України, заходів для переходу після жовтня 2022 року на загальну систему оподаткування після першого досягнення обсягів доходу в 1 млн грн та не розпочав нарахування податкового зобов`язання з податку на додану вартість, в порушення вимог абз. 1 п. 298.2.3 ст. 298, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України, достовірно знаючи про надходження у період з 01.01.2023 по 31.12.2023 на його розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», грошових коштів у вигляді оплати за товари та послуги в загальній сумі 19 655 080,89 гривень, приховуючи їх податкового обліку вчинив підроблення офіційного документу податкової звітності за 2023 рік.

Так, ОСОБА_5 , приховуючи від оподаткування реальний обсяг доходів вчинив підроблення офіційного документу складеної 10.02.2024 податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця за 2023 рік, де в розділі ІІІ «Показники господарської діяльності для платників єдиного податку другої групи» в рядку 03 «Обсяг доходу за звітний (податковий) період відповідно до статті 292 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України (згідно з підпунктом 2 пункту 291.4 статті 291 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України)» зазначив завідомо неправдиві відомості про суму в розмірі 5 586 126 грн, а також зазначив її у розділі V. «Визначення податкових зобов`язань по єдиному податку» в рядку 08 «Загальна сума доходу за звітний (податковий) період».

Після складання підробленого офіційного документу декларації, ОСОБА_5 посвідчив її власним електронним цифровим підписом, з метою подальшого використання, шляхом подання до контролюючого органу - ГУ ДПС у Черкаській області (Черкаський р-н), внаслідок чого її було зареєстровано як податкову звітність фізичної особи підприємця за № від 10.02.2024.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.358 КК України, кваліфіковане як підроблення іншого офіційного документа, який видається чи посвідчується громадянином-підприємцем, з метою використання його підроблювачем.

Крім того, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи зареєстрованим Черкаською районною державною адміністрацією Черкаської області 14.06.2018 фізичною особою-підприємцем за адресою: АДРЕСА_1 , взятий на податковий облік в ГУ ДПС у Черкаській області, ДПІ у м. Черкасах (Черкаський р-н) 14.06.2018 за № 96, будучи платником єдиного податку другої групи, будучи обізнаним про встановлені абз. 2 п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України критерії та обмеження для використання спрощеної системи оподаткування обраної ним групи, відповідаючи за правильність нарахування та своєчасність сплати податків та платежів до державного бюджету, маючи єдиний умисел на ухилення від сплати податків за період діяльності з 01.01.2022 по 31.12.2023, в порушення абз. 2 п. 291.4 ст. 291, п. 293.4 ст. 293, абз. 1 п. 298.2.3. ст. 298, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України, шляхом приховування об`єкту оподаткування недекларування реального обсягу доходу, який перевищив визначений абз. 2 п. 291.4 ст. 291 ПКУ вчинив використання складених ним завідомо підроблених документів, за наступних обставин:

14.06.2018 ОСОБА_5 , будучи зареєстрованим як суб`єкт підприємницької діяльності, перебуваючи на податковому обліку в ГУ ДПС у Черкаській області, ДПІ у м. Черкасах (Черкаський р-н), здійснюючи господарську діяльність на спрощеній системі оподаткування як платник єдиного податку другої групи, здійснюючи контроль та розпорядження коштами, що надійшли на банківський рахунок, достовірно знаючи про надходження в період з 01.01.2022 по 30.09.2022 на його розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», коштів в загальній сумі 9 432 890 грн за товар та послуги, що перевищують дозволений абз. 2 п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України обсяг доходу, який мав складати не більше 5 421 000 грн, на 4 011 890 грн, умисно не вжив, передбачених п. 293.4 ст. 293 Податкового кодексу України заходів, для самостійного нарахування 15% на суму перевищення визначеного абз. 2 п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України доходу.

Достовірно знаючи про подальше надходження коштів понад дозволений обсяг доходу, ОСОБА_5 , в порушення вимог абз. 1 п. 298.2.3 ст. 298, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України, починаючи з 01.10.2022 не вжив заходів щодо переходу на сплату інших податків і зборів, визначених Податковим кодексом України.

Так, ОСОБА_5 , достовірно знаючи про надходження у жовтні 2022 року на його розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», грошових коштів в загальній сумі 1 926 038,7 грн (тобто понад 1 млн грн) за товар та послуги, в порушення абз. 1 п. 298.2.3 ст. 298 Податкового кодексу України, не здійснив перехід на застосування іншої ставки податку, а саме: податків і зборів на загальній системі оподаткування, - реєстраційну заяву платника податку на додану вартість не подав та з 11 листопада 2022 року не розпочав самостійне нараховування податкових зобов`язань з податку на додану вартість, хоча достовірно знав про подальше надходження на вказаний рахунок у період з 01.11.2022 по 31.12.2022 коштів в сумі 7 746 490,10 гривень.

Натомість ОСОБА_5 , приховуючи від оподаткування реальний обсяг доходів вчинив підроблення офіційного документу складеної 12.02.2023 податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця за 2022 рік, де в розділі ІІІ «Показники господарської діяльності для платників єдиного податку другої групи» в рядку 03 «Обсяг доходу за звітний (податковий) період відповідно до статті 292 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України (згідно з підпунктом 2 пункту 291.4 статті 291 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України)» зазначив завідомо неправдиві відомості про суму в розмірі 5 416 734,50 грн, а також зазначив її у розділі V. «Визначення податкових зобов`язань по єдиному податку» в рядку 08 «Загальна сума доходу за звітний (податковий) період».

Після складання підробленого офіційного документу декларації, ОСОБА_5 посвідчив її власним електронним цифровим підписом, та використав, шляхом подання до контролюючого органу - ГУ ДПС у Черкаській області (Черкаський р-н), внаслідок чого її було зареєстровано як податкову звітність фізичної особи підприємця за № від 13.02.2023.

Також, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію єдиного злочинного умислу, не вживши, в порядку абз. 1 п. 298.2.3 ст. 298 Податкового кодексу України, заходів для переходу після жовтня 2022 року на загальну систему оподаткування після першого досягнення обсягів доходу в 1 млн грн та не розпочав нарахування податкового зобов`язання з податку на додану вартість, в порушення вимог абз. 1 п. 298.2.3 ст. 298, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України, достовірно знаючи про надходження у період з 01.01.2023 по 31.12.2023 на його розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», грошових коштів у вигляді оплати за товари та послуги в загальній сумі 19 655 080,89 гривень, приховуючи їх податкового обліку вчинив підроблення офіційного документу податкової звітності за 2023 рік.

Так, ОСОБА_5 , приховуючи від оподаткування реальний обсяг доходів вчинив підроблення офіційного документу складеної 10.02.2024 податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця за 2023 рік, де в розділі ІІІ «Показники господарської діяльності для платників єдиного податку другої групи» в рядку 03 «Обсяг доходу за звітний (податковий) період відповідно до статті 292 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України (згідно з підпунктом 2 пункту 291.4 статті 291 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України)» зазначив завідомо неправдиві відомості про суму в розмірі 5 586 126 грн, а також зазначив її у розділі V. «Визначення податкових зобов`язань по єдиному податку» в рядку 08 «Загальна сума доходу за звітний (податковий) період».

Після складання підробленого офіційного документу декларації, ОСОБА_5 посвідчив її власним електронним цифровим підписом, та використав, шляхом подання до контролюючого органу - ГУ ДПС у Черкаській області (Черкаський р-н), внаслідок чого її було зареєстровано як податкову звітність фізичної особи підприємця за № від 10.02.2024.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.358 КК України, кваліфіковане як використання завідомо підробленого документа.

З урахуванням зібраних в ході досудового розслідування доказів, «27» лютого 2026 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Руська Поляна Черкаського району Черкаської області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , громадянину України, раніше несудимому, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 212 КК України, а саме: в умисному ухиленні від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчинене особою, що займається підприємницькою діяльністю без створення юридичної особи, що призвело до фактичного ненадходження до бюджетів коштів у значних розмірах; ч. 1 ст. 358 КК України, а саме: підроблення іншого офіційного документа, який видається чи посвідчується громадянином-підприємцем, з метою використання його підроблювачем; ч. 4 ст. 358 КК України, а саме: використання завідомо підробленого документа.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними кримінальному провадженні доказами, зокрема: даними висновка аналітичного дослідження ГУ ДПС у Черкаській області № 37/23-00-08-03/ від 26.11.2024 «Про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ФОП ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ) щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму або фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, та/або інших правопорушень за період з 01.01.2022 по 31.12.2023 року»; матеріалами тимчасового доступу до речей і документів ГУ ДПС у Черкаській області від 26.06.2025; висновком експерта за результатом проведення судової-економічної експертизи № 541/25-23 від 06.02.2026; матеріалами оперативного підрозділу про виконання доручення в порядку ст. 40 КПК України від 19.02.2026; іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави є забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжких злочинів, а саме: ч.1 ст.212 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу від п`яти тисяч до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого; ч.4 ст.358 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк.

Крім того, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, за який передбаченого покарання у вигляді штрафу до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк.

Враховуючи санкції вищевказаних кримінальних правопорушень існує обґрунтований ризик, що ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, а також ухилятися від виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, визначених ст. 42 КПК України, в тому числі має можливість виїзду за межі України, оскільки має на утриманні багато дітей, що вказує на ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» суд вказав, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Викладене у своїй сукупності є достатніми мотивуючими факторами вчинення спроб переховуватись від органу досудового розслідування та суду, що також свідчить про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Також ОСОБА_5 , маючи широке коло зв`язків, має реальну можливість як самостійно, так і через інших осіб, незаконно впливати на ще не допитаних свідків з числа працівників ГУ ДПС у Черкаській області, а також експерта у кримінальному провадженні, з метою примусу до відмови від давання показань чи їх зміни, схилення їх до дачі неправдивих показань для уникнення покарання, що вказує на ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Також необхідно врахувати, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він, усвідомлюючи протиправність своїх дій та будучи обізнаним про встановлені абз. 2, п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України критерії та обмеження для використання спрощеної системи оподаткування обраної ним групи, з моменту вчинення кримінального правопорушення та по теперішній час не вжив передбачених п. 293.4 ст. 293 Податкового кодексу України заходів, для самостійного нарахування 15% на суму перевищення визначеного абз. 2 п. 291.4 ст. 291 Податкового кодексу України доходу, а тому останній фактично продовжує свою незаконну діяльність, що вказує на ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з (рішення від 26.01.1993 у справі «В. проти Швейцарії»).

При вирішенні питання про обрання міри запобіжного заходу відповідно п.11 ч.1 ст.178 КПК України також слід враховувати розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.

Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у причетності до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212 КК України - умисне ухилення від сплати до державного бюджету Єдиного податку на 601 783,5 грн та податку на додану вартість на 5 480 314,2 грн, а всього на загальну суму 6 082 097,70 грн, що становить 4 199,33 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на відповідний період та призвело до фактичного ненадходження до бюджетів коштів у значних розмірах.

Відповідно до п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» суд вказав, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Відповідно до положень ч.8 ст.194 КПК України, до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Беручи до уваги вищевикладене та те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення з корисливих мотивів, за який відповідно до ч.1 ст.212 КК України передбачено покарання у вигляді штрафу від п`яти тисяч до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого, а тому є достатні підстави спрогнозувати можливу негативну поведінку підозрюваного.

Вказане дає підстави вважати, що менш суворий запобіжний захід, окрім як застосування застави не здатен забезпечити виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків та запобігти вищевказаним ризикам.

У відповідності до п.1 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обираючи запобіжний захід саме у вигляді застави, сторона обвинувачення вважає за доцільне, з урахуванням всіх обставин вчинення кримінального правопорушення та завданих збитків, визначити підозрюваному суму застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо нього у вигляді застави покладається необхідність запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, експерта, а також вчинити інші кримінальні правопорушення.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала та пояснила, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001395 від 15.04.2025 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.212, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України. ОСОБА_5 є ФОП, який здійснюючи господарську діяльність допустив порушення законодавства щодо оподаткування. Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжких злочинів, а саме: ч.1 ст.212 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу від п`яти тисяч до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого; ч.4 ст.358 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк, а також у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, за який передбаченого покарання у вигляді штрафу до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк. Також встановлено ризики, передбачені, ч.1 ст.177 КПК України, а саме: існує обґрунтований ризик, що ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, а також ухилятися від виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, визначених ст.42 КПК України, в тому числі має можливість виїзду за межі України, оскільки має на утриманні багато дітей, що вказує на ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України. Також, маючи широке коло зв`язків, має реальну можливість як самостійно, так і через інших осіб, незаконно впливати на ще не допитаних свідків з числа працівників ГУ ДПС у Черкаській області, а також експерта у кримінальному провадженні, з метою примусу до відмови від давання показань чи їх зміни, схилення їх до дачі неправдивих показань для уникнення покарання, що вказує на ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України. Також необхідно врахувати, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він, усвідомлюючи протиправність своїх дій та будучи обізнаним про встановлені абз.2, п.291.4 ст.291 Податкового кодексу України критерії та обмеження для використання спрощеної системи оподаткування обраної ним групи, з моменту вчинення кримінального правопорушення та по теперішній час не вжив передбачених п.293.4 ст.293 Податкового кодексу України заходів, для самостійного нарахування 15% на суму перевищення визначеного абз.2 п.291.4 ст.291 Податкового кодексу України доходу, а тому останній фактично продовжує свою незаконну діяльність, що вказує на ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України. З урахуванням викладеного просить задовольнити клопотання.

Слідчий ОСОБА_4 підтримав позицію прокурора

Адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання. Вказав про необґрунтованість підозри та відсутності ризиків. Додав, що він присутній в залі судового засідання, до слідчого з`являвся. Перелічені прокурор ризики не доведені.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позиці свого адвоката.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

В судовому засіданні встановлено, що подане клопотання відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч.1 ст.278 КПК України та ч.2 ст.184 КПК України відповідно.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Отже, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч.1 ст.194КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0001395 від 15.04.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.212, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України.

27.02.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні нетяжких злочинів, а саме: ч.1 ст.212 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу від п`яти тисяч до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого; ч.4 ст.358 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк, а також у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, за який передбаченого покарання у вигляді штрафу до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.212, ч.1 ст.358 ч.4 ст.358 КК України, підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: даними висновка аналітичного дослідження ГУ ДПС у Черкаській області № 37/23-00-08-03/ від 26.11.2024 «Про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ФОП ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ) щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму або фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, та/або інших правопорушень за період з 01.01.2022 по 31.12.2023 року»; матеріалами тимчасового доступу до речей і документів ГУ ДПС у Черкаській області від 26.06.2025; висновком експерта за результатом проведення судової-економічної експертизи № 541/25-23 від 06.02.2026; матеріалами оперативного підрозділу про виконання доручення в порядку ст.40 КПК України від 19.02.2026; іншими матеріалами кримінального провадження.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.212, ч.1 ст.358 ч.4 ст.358 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Слід враховувати, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, тому суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Крім того, правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

З положень п.1 ч.1 ст.178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п.48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 35615/06 від 13 листопада 2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Таким чином, на думку слідчого судді, надані стороною обвинувачення докази переконали б неупередженого спостерігача в тому, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.212, ч.1 ст.358 ч.4 ст.358 КК України.

Зазначені стороною захисту доводи не спростовують висновки про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 на такому рівні, який є достатнім для обрання запобіжного заходу стосовно нього.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні інкримінованого йому органом досудового розслідування злочину.

В обґрунтування необхідності застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави прокурор та слідчий в судовому засіданні посилалися на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливості переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, експерта у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При встановленні наявності ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за вчинення ОСОБА_5 інкримінованих йому в провину злочинів, санкція яких передбачає покарання за: ч.1 ст.212 КК України - у вигляді штрафу від п`яти тисяч до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого; ч.4 ст.358 КК України - у вигляді штрафу до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк, за ч.1 ст.358 КК України - у вигляді штрафу до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк.

Враховуючи фінансові можливості підозрюваного ОСОБА_5 та його можливість виїзду закордон, існує обґрунтований ризик, що підозрюваний з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, а також ухилятися від виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, визначених ст.42 КПК України, що вказує на ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України. При цьому враховано, що він одружений, має на утриманні багато дітей, що дає відповідні можливості для здійснення відповідного переховування чи уникнення відбування покарання, даний ризик наявний, хоч і не був вираженим в активній формі його застосування.

Також, слідчий суддя вважає цілком обґрунтованим доводи слідчого та прокурора щодо наявності ризиків передбачених п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості незаконно впливати на свідків, експертів в даному кримінальному провадженні, оскільки останній зацікавлений у зміні ними своїх показань. Так, ОСОБА_5 , маючи широке коло зв`язків, має реальну можливість як самостійно, так і через інших осіб, незаконно впливати на ще не допитаних свідків з числа працівників ГУ ДПС у Черкаській області, а також експерта у кримінальному провадженні, з метою примусу до відмови від давання показань чи їх зміни, схилення їх до дачі неправдивих показань для уникнення покарання, що вказує на ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Разом з тим, при встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілих та свідків, та дослідження їх судом.

Щодо ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, суд вважає належним доведенням сторони захисту його відсутності, адже варто звернути увагу, що перевірка проводилася за певні проміжки часу, станом на момент розгляду вказаного клопотання вчинення інших порушень не зафіксовано, хоча орган досудового розслідування має реальну можливість перевірити як вказану обставину так і ризик, який доводиться. Враховуючи що кримінальне провадження має значний проміжок часу досудового розслідування, то дана обставина не можу бути лише вказаною, а і доведеною.

До того ж, у судовому засіданні повідомив підозрюваний, що не здійснює дільяність, пов`язану із господарською більше ніж пів року, на що орган досудового розслідування не заперечив, а повідомив, що дана обставина підлягає перевірці.

Слідчий суддя також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваного, яку наводить сторона захисту, зокрема, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має зареєстроване місце проживання, одружений, позитивно характеризується, відповідно до договору про влаштування дітей до дитячого будинку сімейного типу від 24.05.2019 № 4 має на утриманні неповнолітніх дітей: 2011, 2012, 2014, 2005, 2008 та 2013 року народження. А також трьох власних, що має враховуватися суттєво при застосуванні розміру застави.

Слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, та враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, особу підозрюваного, вік, стан здоров`я, сімейний стан.

В той же час, слід врахувати, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваної має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Так, враховуючи особливості події кримінального правопорушення (місце, мету, спосіб, засоби вчинення, участь у його вчиненні, тощо), тому вбачається, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки його поведінка свідчить про нездатність самостійно додержуватись встановлених норм правопорядку та свідоме їх ігнорування, що призвело до вчинення кримінального правопорушення.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

Однак, запобігання вказаним ризикам можливе при застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави. В даному випадку, орган досудового розслідування правильно проаналізував ситуацію із ризиками та звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу. Обираючи даний вид запобіжного заходу, слідчим суддею проаналізовані застосування всіх їх видів для використання в конкретному випадку до підозрюваного ОСОБА_5 в кримінальному провадженні за №0001395.

Встановлено, що усунення вищезазначеним ризикам може слугувати вибрана застава із аргументуванням необхідного для цього розміру.

Частиною 4 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до положень ч.8 ст.194 КПК України, до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст.177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

При обрахунку розміру застави слідчий суддя враховує частину 3 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 6 грудня 2016 року № 1774-VIII якою встановлено, що до внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року. Таким чином, при визначенні розміру прожиткового мінімуму, як розрахункової величини для визначення застави, слід застосовувати розмір прожиткового мінімум для працездатних осіб встановлений Законом "Про бюджет на 2026 рік" на 1 січня поточного року, тобто 3 328 грн.

За таких обставин, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, встановлені ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу визначити заставу у розмірі 2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6 656 грн. 00 коп., яку підозрюваний має внести протягом 5 днів на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого на неї покладаються обов`язки, передбачені в ст.194 КПК України. На переконання слідчого судді, задля досягнення дієвості запобігання ризикам негативного впливу підозрюваного на хід досудового розслідування, застава у розмірі 2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання останній покладених на нього обов`язків, передбачених п.п.1-4, 8 ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене начальником відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001395 від 15.04.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.212, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді застави задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 6 656 (шість тисяч шістсот п`ятдесят шість) грн. 00 коп.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України, протягом встановленого строку:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

- не відлучатися за межі Черкаської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/чи роботи;

- здати на зберігання до уповноважених органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 Кодексу, покласти на підозрюваного в межах строку досудового розслідування. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити, підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у виді застави, тобто до 24 год. 00 хв. 06.03.2026, необхідно внести кошти у розмірі 6 656 грн. 00 коп. або забезпечити їх внесення заставодавцем за реквізитами: рахунок отримувача - UA0003652; Код банку отримувача (МФО) 820172; банк отримувача - ДКСУ, м. Київ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26261092, та надати документ, що підтверджує внесення застави слідчому, прокурору або суду у провадженні яких перебуває кримінальне провадження №0001395 від 15.04.2025.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, у тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний ОСОБА_5 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 та заставодавцю (якщо його особа буде відмінна від ОСОБА_5 ), що у разі, якщо ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього цією ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави. Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом у порядку статті 182 Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Копію даної ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 03.03.2026.

Слідчий суддя: ОСОБА_1