Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7227/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2026 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000051, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.04.2026, про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, неодруженого, офіційно не працюючого, не маючого утриманців, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000051 від 29.04.2026, про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, посилаючись на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, а також на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілих, вчинення інших кримінальних правопорушень.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала із викладених у ньому підстав.

Захисник підозрюваного, який приймав участь у судовому засіданні дистанційно в режимі відеоконференції із використанням власних технічних засобів, заперечив щодо задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість клопотання та недоведеність ризиків.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000051, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.04.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.04.2026 приблизно о 22 год. 37 хв. до вестибюлю станції метро «Хрещатик» КП «Київський метрополітен», де знаходились неповнолітні ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зайшла група осіб, серед яких були ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, поводили себе нечемно, зухвало та виражались нецензурною лайкою, що супроводжувалось агресивною поведінкою відносно інших пасажирів метрополітену, які на той час перебували у вестибюлі вказаної станції.

Так, ОСОБА_5 , перебуваючи поруч з турнікетами у вестибюлі станції метро «Хрещатик», порушуючи громадський порядок, не маючи наміру здійснювати оплату за проїзд у КП «Київський метрополітен», перестрибнув через турнікети та направився до ескалатора, який веде до платформи вказаної станції.

При цьому він штовхнув неповнолітніх ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , на що останній зробив зауваження ОСОБА_5 , на яке останній агресивно відреагував та почав погрожувати фізичною розправою.

У подальшому ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, використовуючи зроблене зауваження як нікчемний привід для вчинення хуліганських дій, діючи спільно з ОСОБА_10 , тобто діючи групою осіб, усвідомлюючи свою перевагу перед потерпілими, використавши малозначний привід як підставу для вчинення хуліганських дій, з метою продовження конфлікту, маючи на меті нанести ОСОБА_9 та ОСОБА_8 тілесні ушкодження, спустились на платформу станції метро «Хрещатик» КП «Київський метрополітен» та стали очікувати на ОСОБА_9 та ОСОБА_8 де в подальшому вчинили хуліганські дії за наступних обставин.

ОСОБА_5 маючи умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, усвідомлюючи, що вони знаходяться в громадському місці при значному скупченні громадян та, всупереч загальноприйнятим в суспільстві правилам поведінки та нормам моралі, ігноруючи присутніх осіб, підійшов до неповнолітнього ОСОБА_8 та умисно наніс один удар рукою в область його голови. У відповідь на вказані протиправні дії ОСОБА_5 неповнолітній потерпілий ОСОБА_8 , намагаючись захиститись та уникнути подальшого конфлікту, відхилився від удару ОСОБА_5 . В цей час у конфлікт між вказаними особами, з метою захистити свого товариша, втрутився неповнолітній потерпілий ОСОБА_9 . Побачивши це, ОСОБА_10 , не бажаючи припиняти кримінальне правопорушення, маючи умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, розуміючи протиправність своїх дій, маючи намір підтримати та продовжити хуліганські дії, підбіг ззаду ОСОБА_9 та наніс йому правою ногою один удар по корпусу, після чого, продовжуючи хуліганські дії, притиснув останнього до стіни та почав хаотично наносити удари руками та ногами по голові та тулубу ОСОБА_9 , у зв`язку з чим останній, здійснюючи спроби самозахисту, почав відбиватись від ударів ОСОБА_10 . В цей час, з метою припинити протиправні дії вказаних осіб, у конфлікт втрутилася невстановлена досудовим розслідуванням особа, яка спробувала припинити бійку, однак ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, бажаючи настання більш тяжких наслідків, демонструючи свою зверхність перед іншими та неповагу до існуючих правил і норм поведінки, діючи агресивно, ігноруючи зауваження пасажирів та їх вимоги про припинення злочинних дій, знову здійснили напад на неповнолітнього потерпілого ОСОБА_9 та невстановлену досудовим розслідуванням особу, під час якого повалили останніх на підлогу станції метро та почали наносити чисельну кількість ударів ногами по тулубу останніх. Після цього ОСОБА_5 , відійшовши від потерпілого ОСОБА_9 , який знаходився на підлозі вказаної станції, не бажаючи припинити свої злочинні дії, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, бажаючи настання більш тяжких наслідків, продовжив наносити потерпілому ОСОБА_8 удари руками, зведеними в кулак в область голови, спричинивши неповнолітньому потерпілому тілесні ушкодження.

24.04.2026 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня йому повідомлено про підозру у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчиненого групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 296 КК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 296 КК України, віднесено до категорії нетяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до чотирьох років.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.

Зокрема, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать наступні матеріали, зібрані в ході досудового розслідування: рапорти про виявлене кримінальне правопорушення; протоколи допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 від 29.04.2026; протокол перегляду відеозапису від 29.04.2026; протокол прийняття заяви про вчинення злочину від 29.04.2026; протокол допиту неповнолітнього потерпілого ОСОБА_8 від 29.04.2026; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29.04.2026; письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 29.04.2026.

Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

Враховуючи характер та тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 , існують ризики переховування підозрюваного від органів досудового слідства та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого, вчинення інших кримінальних правопорушень.

Отже, слідчий суддя вважає, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказують слідчий та прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення та тяжкість злочину, слідчий суддя вважає, що є достатньо підстав вважати про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованих кримінальних правопорушень, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він народився в м. Київ, є громадянином України, має середню спеціальну освіту, неодружений, офіційно не працює, не має утриманців, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Зважаючи на вищенаведені обставини, оцінивши доводи сторін обвинувачення та захисту в їх сукупності, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 в період часу з 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. щоденно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, місця роботи та контактних засобів мобільного зв`язку; не відлучатися з місця проживання за адресою АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора чи суду; утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі їх наявності).

На думку слідчого судді, такий запобіжний захід зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрюваного відповідні обов`язки.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, який був затриманий, негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 309 - 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000051 від 29.04.2026, про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 в період часу з 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. щоденно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, місця роботи та контактних засобів мобільного зв`язку;

- не відлучатися з місця проживання за адресою АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі їх наявності).

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти негайно в залі суду.

Підозрюваному ОСОБА_5 письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити до 28.06.2026 включно, в межах строку досудового розслідування.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого слідчого, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1