справа № 619/1012/26
провадження № 1-кс/619/128/26
УХВАЛА

іменем України

18 лютого 2026 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000071 від 12 лютого 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 414 КК України,

встановив:

Слідчий СВ ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000071 від 12 лютого 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 414 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 12.02.2026 до відділення поліції № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області зі служби «102» надійшло повідомлення, яке зареєстроване в ІПНП за № 526 про те, що 12.02.2026 близько 12:10 під час виконання службових обов`язків у ході відсічі збройної агресії російської федерації проти України, в районі н.п. Стогнії Золочівської ОТГ Богодухівського району Харківської області, військовослужбовець сержант ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у складі інженерної групи від 97 обп, після завершення інженерних робіт та під час переміщення до укриття у зв`язку з виявленням ворожого FPV-дрона, допустив порушення встановлених правил поводження зі зброєю.

Зокрема, під час заходу до бліндажа ВП «Орбіта» (бліндаж охорони ретранслятора), по якому в цей час здійснювалось вогневе ураження FPV-дроном противника, сержант ОСОБА_5 , маючи при собі заряджену напівавтоматичну рушницю «Hatsan H112», внаслідок недотримання вимог безпечного поводження зі зброєю під час переміщення, допустив її неконтрольоване застосування, в результаті чого було здійснено постріл у напрямку старшого солдата ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який перебував поблизу входу до бліндажа. Внаслідок вказаного пострілу старший солдат ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження, несумісні з життям, та загинув на місці події. Таким чином, внаслідок порушення правил поводження зі зброєю військовослужбовцем настала смерть потерпілого. Тіло загиблого евакуйовано до околиці н.п. Золочів Богодухівського району Харківської області з подальшим направленням до моргу для проведення судово-медичної експертизи.

12.02.2026 слідчим СВ ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 в приміщенні ВП № 2 Богодухівського РВП Головного управління Національної поліції в Харківській області за адресою: Харківська область, Богодухівський район, Золочівська ОТГ, с-ще Золочів, вул. Центральна, буд. 26, було проведено огляд, в ході якого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції:

- напівавтоматичну рушницю «Hatsan H112» № 70-H-25YT-015373, яку було упаковано до полімерного пакету та опечатано биркою №СР00001744;

- гільзу, яку було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254113;

- змив з лівої руки, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254124;

- змив з правої руки, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254122;

- контрольний зразок № 1, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254111;

- контрольний зразок № 2, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254118.

Постановою слідчого СВ ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області від 12.02.2026, вказані вище предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України вилучене в ході огляду місця події 12.02.2026 є тимчасово вилученим майном.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення відповідних експертиз та проведення інших слідчих дій.

Оскільки вище вказане майно зберігає на собі сліди кримінального правопорушення і є речовими доказами по справі, посилаючись на положення ст.ст. 40, 93, 98, 167-171 КПК України, слідчий, за погодженням прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони, просить накласти арешт на зазначене вище майно, яке було тимчасово вилучене під час проведення огляду місця події, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведеннясудових експертиз, та яке може бути використане, як доказ у кримінальному провадженні.

В судове засідання прокурор, слідчий не з`явились, подали до суду заяву про розгляд клопотання без їх присутності, просили клопотання задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Відповідно до ч. 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого (а у визначених законом випадках дізнавача) та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття судом необхідних заходів для забезпечення явки в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що у даному кримінальному провадженні майно було вилучено 12.02.2026, клопотання про накладення арешту на майно було скеровано до суду через поштовий сервіс «УКРПОШТА» 13.02.2026, тобто у строк, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України - не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, на адресу суду надійшло 16.02.2026, вхід. № 4397/26. З огляду на викладене, строки звернення з клопотанням про арешт майна, прокурором дотримані.

Як вбачається з матеріалів справи, 12 лютого 2026 року до ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000071 внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 414 КК України.

12.02.2026 слідчим СВ ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 в приміщенні ВП № 2 Богодухівського РВП Головного управління Національної поліції в Харківській області за адресою: Харківська область, Богодухівський район, Золочівська ОТГ, с-ще Золочів, вул. Центральна, буд. 26, було проведено огляд, в ході якого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції: - напівавтоматичну рушницю «Hatsan H112» № 70-H-25YT-015373, яку було упаковано до полімерного пакету та опечатано биркою № СР00001744; - гільзу, яку було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254113; - змив з лівої руки, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254124; - змив з правої руки, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254122; - контрольний зразок № 1, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254111; - контрольний зразок № 2, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254118.

Постановою слідчого СВ ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області від 12.02.2026, вказані вище предметиі речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

У відповідності до вимог до ч. 2 ст. 168 КПК, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

За викладеного, майно вилучене під час огляду вважається тимчасово вилученим майном.

Статтею 168 КПК України встановлено, що факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчим обґрунтовано необхідність накладення арешту на вилучені речі, оскільки дане майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, наявна постанова слідчого про визнання їх речовими доказами, є необхідність у проведенні їх додаткового огляду, проведення відповідних експертиз. Вилучене майно повинне бути досліджене під час досудового розслідування і може бути доказом по справі, зокрема для встановлення всіх фактичних обставин кримінального правопорушення, а також необхідністю отримання висновків відповідних спеціалістів на підтвердження або спростування факту, які слугуватимуть встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

На теперішній час вилучене майно відповідає критеріям речових доказів та є достатні підстави вважати, що вони могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, яке інкримінується, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя приходить до переконання, що є підстави вважати, що вилучені під час огляду предмети можуть бути використанні як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Слідчий суддя зазначає, що у разі не накладення арешту на тимчасово вилучене майно, воно може бути приховане, пошкоджене, зіпсоване, знищене або передано іншій особі, тому слід забезпечити наявність вилученого майна, так як відсутність майна, яке являється речовим доказом у справі, може перешкодити кримінальному провадженню, так як тільки у випадку накладення арешту на вказане майно може бути виконане завдання щодо забезпечення засобів кримінального правопорушення.

Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Відтак, враховуючи, що зазначене у клопотанні майно було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, відчуження, необхідністю отримання висновків відповідних експертів, тому слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду майно, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування, в межах строку досудового розслідування, оскільки вилучене майно, може мати певний зв`язок з розслідуваним кримінальним правопорушенням, згідно ст. 91 КПК України, виходячи з обраної кваліфікації.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим (дізнавачем), прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого (дізнавача), в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 98, 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0000071 від 12 лютого 2026 року на тимчасово вилучене майно, яке було виявлено та вилучено 12.02.2026 під час огляду в приміщенні ВП № 2 Богодухівського РВП Головного управління Національної поліції в Харківській області за адресою: Харківська область, Богодухівський район, Золочівська ОТГ, с-ще Золочів, вул. Центральна, буд. 26, а саме на:

- напівавтоматичну рушницю «Hatsan H112» № 70-H-25YT-015373, яку було упаковано до полімерного пакету та опечатано биркою № СР00001744;

- гільзу, яку було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254113;

- змив з лівої руки, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254124;

- змив з правої руки, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254122;

- контрольний зразок № 1, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254111;

- контрольний зразок № 2, який було упаковано до полімерного пакету НПУ № WAR 1254118, який полягає у забороні відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном на час проведення експертних досліджень, в межах строку досудового розслідування.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню після її постановлення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору та особам, щодо майна яких вирішувалося питання про арешт.

У разі відсутності вищевказаних осіб під час оголошення судового рішення, його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, контроль за виконанням покласти на прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 .

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1