Справа № 635/1547/26
Провадження по справі 1-кс/635/254/2026
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2026 року смт Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000010 від 07.02.2026, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000010 від 07.02.2026, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, про арешт майна, в якому просила накласти арешт шляхом заборони права, володіння, користування та розпорядження, наступним майном, що виявлено та вилучено, в ході проведення огляду місця події від 11.02.2026 у відділенні поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Глобинська, буд. 25, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на посвідчення водія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також вилучено свідоцтво про закінчення закладу з підготовки, перепідготовки і підвищення кваліфікації водіїв серія НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також вилучено довідку про дійсність водійського посвідчення на протязі 30 років. Визначити місце зберігання речових доказів з урахуванням вимог Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що 07.02.2025 до відділення поліції надійшло повідомлення від ОСОБА_4 про те, що останній замовив через сайт «ТСЦ МВС Сервісний центр» посвідчення водія, та будучи впевненим, що здійснює законну процедуру оформлення та отримання документа, здійснив переказ грошових коштів у розмірі 36 500 гривень невідомим особам. Після отримання посвідчення водія, ОСОБА_4 виявив, що посвідчення має ознаки підробки (ЄО №1171 від 07.02.2026).

Відповідні відомості згідно з чинним кримінальним процесуальним законодавством 07.02.2025 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000010. Попередня правова кваліфікацією кримінального правопорушення визначена за ч. 1 ст. 358 КК України.

Згідно ст. 25 КПК України прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

11.02.2026 в період часу з 11:00 год. до 11:20 год. дізнавач провів огляд місця події у відділенні поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків вул. Глобинська, буд. 25. В ході проведення огляду місця події у ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та в подальшому вилучено посвідчення водія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також вилучено свідоцтво про закінчення закладу з підготовки, перепідготовки і підвищення кваліфікації водіїв серія НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також вилучено довідку про дійсність водійського посвідчення протягом 30 років.

Вказані документи містять очевидні ознаки підробки та перебували у розпорядженні ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , моб. тел. НОМЕР_3 , який виявив бажання добровільно передати вказані документи органам поліції.

Вилучене майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000010 від 07.02.2026.

Прокурор надав заяву про розгляд клопотання у її відсутність, просила його задовольнити у повному обсязі.

Володілець майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, причин неявки суд не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, проаналізувавши доводи викладені в клопотанні, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, надані в обґрунтування клопотання, зазначає про таке.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СД ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000010 від 07.02.2026 за ознаками ч.1 ст.358 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 11.02.2026 в період часу з 11 год. 00 хв. у відділенні поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків вул. Глобинська, буд. 25. у ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та в подальшому вилучено посвідчення водія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також вилучено свідоцтво про закінчення закладу з підготовки, перепідготовки і підвищення кваліфікації водіїв серія НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також вилучено довідку про дійсність водійського посвідчення протягом 30 років.

Постановою слідчого СД ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 11.02.2026 вилучені речі визнано речовими доказами.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України прокурором доведена необхідність арешту вищевказаного майна, з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

З огляду на наведене, беручи до уваги, що завданням кримінального судочинства є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення тощо, а також зважаючи на те, що вилучені речі мають статус речових доказів у кримінальному провадженні, та незастосування арешту щодо цього майна може призвести до його відчуження, зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна в цій частині є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Водночас слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання в частині визначення місця зберігання вилученого майна, у зв`язку з тим, що з аналізу положень ч.5 ст.173 КПК України випливає, що при постановленні ухвали про арешт майна до повноважень слідчого судді не належить визначення місця зберігання доказів. Відповідно до положень ч.2 ст.100 КПК України, зберігання речових доказів здійснюється стороною обвинувачення в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, а отже визначення місця зберігання речових доказів належить до компетенції слідчого та прокурора.

Керуючись ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000010 від 07.02.2026, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт, шляхом заборони права, володіння, користування та розпорядження, наступним майном, що виявлено та вилучено, в ході проведення огляду місця події від 11.02.2026 у відділенні поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Глобинська, буд. 25, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на посвідчення водія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також вилучено свідоцтво про закінчення закладу з підготовки, перепідготовки і підвищення кваліфікації водіїв серія НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також вилучено довідку про дійсність водійського посвідчення протягом 30 років.

В решті клопотання відмовити.

Виконання ухвали у порядку ст.175 КПК України доручити слідчому та прокурору, що здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1