Справа № 158/1136/26
Номер провадження 1-кп/167/72/26
У Х В А Л А

09 квітня 2026 року м. Рожище

Рожищенський районний суд Волинської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції),

прокурора ОСОБА_8 ,

потерпілої ОСОБА_9 ,

законного представника ОСОБА_10 ,

провівши у відкритому судовому засіданні в залі Рожищенського районного суду Волинської області підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000839 про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15 п. 4 ч. 2 ст. 115 Кримінального кодексу України (далі КК),

в с т а н о в и в :

До суду в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000839, надійшов обвинувальний акт щодо ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15 п. 4 ч. 2 ст. 115 КК.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_8 просила призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у закритому судовому засіданні з викликом в судове засідання учасників судового провадження, окрім неповнолітніх потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 . Така позиція сторони обвинувачення обгрунтовувалася необхідністю дотримання якнайкращих інтересів дітей, зокрема для забезпечення права на конфіденційність та повагу до приватного життя. Тому, з метою дотримання Порядку реалізації пілотного проекту імплементації міжнародних стандартів правосуддя, дружнього до дитини, у практичну діяльність, вважала за доцільне проводити судовий розгляд цього кримінального провадження у закритому судовому засіданні. Крім того, посилаючись вимоги ст. 3 Конвенції ООН про права дитини, ч. 11 ст. 615 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), просила суд обмежитися оглядом відеозаписів потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 без виклику їх в судове засідання, оскільки вони допитані на стадії досудового розслідування за правилами «зеленої кімнати».

Обвинувачений ОСОБА_5 , його захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , потерпіла ОСОБА_9 вказували на необхідність повернення обвинувального акта, оскільки в порушення вимог ст. 44, 59 КПК законним представником неповнолітніх потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 залучено їх бабу ОСОБА_10 , у той час як цьому статусі повинна була бути залучена їх матір потерпіла ОСОБА_9 . Заперечували щодо необхідності здійснювати судовий розгляд у закритому судовому засіданні, а захисники, крім того, наполягали на безпосередньому допиті неповнолітніх потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 в судовому засіданні за участю психолога та працівника служби у справах дітей. Законний представник ОСОБА_10 вказувала, що не має можливості брати участь в розгляді кримінального провадження через зайнятість, тому відмовляється бути таким представником.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд доходить таких висновків.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким завершується досудове розслідування, та повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст. 291 КПК.

З положень ч. 2 ст. 291 КПК вбачається, що в обвинувальному акті обов`язково повинні бути зазначені відомості, визначені в п.п. 1-9 цієї статті.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК, які мають імперативний характер, обвинувальний акт має містити, зокрема, такі відомості: анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство).

Згідно ст. 59 КПК якщо потерпілим є неповнолітня особа або особа, визнана в установленому законом порядку недієздатною чи обмежено дієздатною, до участі в процесуальній дії разом з нею залучається її законний представник. Питання участі законного представника потерпілого у кримінальному провадженні регулюється згідно з положеннями ст. 44 цього Кодексу. Приписами ч. 1-3, 5 ст. 44 КПК визначено, якщо підозрюваним, обвинуваченим є неповнолітній або особа, визнана у встановленому законом порядку недієздатною чи обмежено дієздатною, до участі в процесуальній дії разом з ним залучається його законний представник. Як законні представники можуть бути залучені батьки (усиновлювачі), а в разі їх відсутності опікуни чи піклувальники особи, інші повнолітні близькі родичі чи члени сім`ї, а також представники органів опіки і піклування, установ і організацій, під опікою чи піклуванням яких перебуває неповнолітній, недієздатний чи обмежено дієздатний. Про залучення законного представника слідчий, прокурор виносить постанову, а слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, копія якої вручається законному представнику. Законний представник користується процесуальними правами особи, інтереси якої він представляє, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена представнику.

З обвинувального акта вбачається, що законним представником неповнолітніх потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 вказана ОСОБА_10 , яка є їх бабою. Обвинувальний акт містить анкетні відомості (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання) вказаної особи. У підготовчому судовому засіданні стороною обвинувачення представлено постанову слідчого про зміну законного представника від 2 лютого 2026 року відповідно якої ОСОБА_10 визнано законним представником і судом оглянуто таке процесуальне рішення. З урахуванням тих обставин, що в межах цього кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_5 та потерпіла ОСОБА_9 є батьками неповнолітніх ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

ОСОБА_11 , які теж визнані потерпілими, то залучення їх повнолітнього близького родича (баби ОСОБА_10 ), на переконання суду, не свідчить про істотні порушення вимог кримінального процесуального закону. При цьому сторона захисту не зазначає конкретних обставин, які б могли свідчити про порушення прав неповнолітніх потерпілих при користуванні ОСОБА_10 процесуальними правами законного представника. Водночас, оскільки ОСОБА_10 в суді заявляє про неможливість приймати участь в розгляді кримінального провадження і не бажає бути законним представником, то суд, з метою забезпечення якнайкращих інтересів неповнолітніх ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 , вбачає підстави для її заміни на орган опіки та піклування виконавчий комітет Цуманської селищної ради Луцького району Волинської області

Отже, в підготовчому судовому засіданні не встановлено підстав для повернення прокурору обвинувального акта відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до ухвали Волинського апеляційного суду від 19 березня 2026 року дане кримінальне провадження підсудне Рожищенському районному суду Волинської області. Підстав для закриття кримінального провадження немає.

Виходячи із зазначеного, необхідно призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Щодо позиції сторони обвинувачення про необхідність здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні, то суд виходить з такого.

За змістом ч. 2 ст. 28 КПК кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі: 1) якщо обвинуваченим є неповнолітній; 2) розгляду справи про кримінальне правопорушення проти статевої свободи та статевої недоторканості особи; 3) необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи;

4) якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом; 5) необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод в п. 1 ст. 6 проголошує про те, що кожен має право на публічний розгляд його справи судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. У п. 56 рішенні в справі «Шагін проти України» ЄСПЛ наголосив, що забезпечення відкритості судового розгляду становить основоположний принцип, закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції. Такий публічний характер судового розгляду гарантує сторонам у справі, що правосуддя не здійснюватиметься таємно, без публічного контролю; це також один із засобів підтримання довіри до судів. Здійснення правосуддя і, зокрема, судовий процес набувають легітимності завдяки гласності. Забезпечуючи прозорість здійснення правосуддя, гласність, таким чином, сприяє реалізації мети п. 1 ст. 6, а саме справедливому судовому розгляду, забезпечення якого є одним з основоположних принципів демократичного суспільства у значенні Конвенції.

Під час підготовчого судового засідання прокурором не доведено, що у цьому кримінальному проваджені існують передбачені ч. 2 ст. 28 КПК обставини для його здійснення у закритому судовому засіданні, а тому судовий розгляд слід здійснювати у відкритому судовому засіданні за винятком дослідження доказів, які можуть призвести до розголошення відомостей про особисте та сімейне життя учасників провадження чи третіх осіб, якщо про такі обставини буде заявлено учасниками безпосередньо під час судового розгляду.

Непереконливими для суду є доводи прокурора й про дослідження відеозаписів допитів потерпілих дітей без виклику їх у судове засідання, оскільки таке формулювання, як про це вказує прокурор, на переконання суду, в більшій мірі стосується визначення обсягу доказів, що підлягають дослідженню, яке вирішується під час судового розгляду в порядку ст. 349 КПК, і не може вважатися вирішенням судом питання про склад осіб, які братимуть участь в судовому розгляді в розумінні п. 3 ч. 2 ст. 315 КПК. Водночас прокурором не доведено таких обставин кримінального провадження, які б свідчили про можливість суду відступити від передбаченого частинами 1, 4 ст. 135 КПК обов`язку здійснити виклик потерпілих, зокрема й неповнолітніх, а вирішення питання їх участі слід вирішувати в порядку ст. 325 КПК з урахуванням конкретних існуючих на момент судового розгляду обставин.

Щодо позовної заяви КП «Медичне об`єднання Луцької міської територіальної громади» відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, то суд керується приписами ч. 5 ст. 128 КПК, відповідно до яких цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 3 ст. 58 ЦПК юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Самопредставництво юридичної особи право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

Цивільний позов КП «Медичне об`єднання Луцької міської територіальної громади» підписаний медичним директором ОСОБА_14 , однак до позовної заяви не долучено будь-яких доказів, що вказана особа уповноважена діяти від імені КП «Медичне об`єднання Луцької міської територіальної громади» в силу закону, статуту, положення чи трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи).

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК позовна заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, є підстави для повернення позову КП «Медичне об`єднання Луцької міської територіальної громади» до ОСОБА_5 про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням.

Водночас, слід роз`яснити КП «Медичне об`єднання Луцької міської територіальної громади», що за змістом ч. 1 ст. 128 КПК цивільний позов може бути пред`явлений до початку судового розгляду, а згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись статтями 314-316 КПК, суд, -

у х в а л и в :

Відмовити в задоволенні клопотань захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 , потерпілої ОСОБА_9 та законного представника ОСОБА_10 про повернення обвинувального акта в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000839, щодо ОСОБА_5 .

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта про обвинувачення про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15 п. 4 ч. 2 ст. 115 КК в залі судових засідань Рожищенського районного суду Волинської області 21 квітня 2026 року о 15 годині 00 хвилин.

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_8 про здійснення судового розгляду у закритому судовому засіданні.

Здійснювати судовий розгляду у відкритому судовому засіданні, за винятком дослідження доказів, які можуть призвести до розголошення відомостей про особисте, сімейне життя учасників провадження чи третіх осіб, якщо про такі обставини буде заявлено учасниками безпосередньо під час судового розгляду.

Відмовити у задоволення клопотання прокурора ОСОБА_8 про дослідження відеозаписів допитів потерпілих дітей без виклику їх у судове засідання.

Повернути позивачу цивільний позов Комунального підприємства «Медичне об`єднання Луцької міської територіальної громади» до ОСОБА_5 про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням.

Замінити законного представника неповнолітніх потерпілих ОСОБА_11 ,

ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 ОСОБА_10 на орган опіки та піклування виконавчий комітет Цуманської селищної ради Луцького району Волинської області.

У судове засідання викликати: прокурора, обвинуваченого, його захисників, потерпілих, представника органу опіки та піклування

Дата оголошення повного тексту ухвали: 14 квітня 2026 року о 12 год. 45 хв.

Ухвала суду в частині повернення цивільного позову може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення (ухвали). В іншій частині ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3