Справа № 713/2477/25
Провадження №1-кс/713/126/26
УХВАЛА

іменем України

31.03.2026 м. Вижниця

Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , перевіривши скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої потерпілої ОСОБА_4 на бездіяльність дізнавача СД Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0000148 від 07.08.2024,

УСТАНОВИВ:

30.03.2026 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої потерпілої ОСОБА_4 звернулися до слідчого судді із скаргою на бездіяльність дізнавача СД Вижницького РВП ОСОБА_5 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0000148 від 07.08.2024.

Просили:

1. Визнати незаконною бездіяльність дізнавача СД Вижницького РВП ОСОБА_5 яка полягає у не розгляді клопотань у кримінальному провадженні №0000148.

2. Зобов`язати дізнавача розглянути всі подані клопотання у порядку та строки, передбачені ст.220 КПК України.

3. Зобов`язати дізнавача повідомити заявників про результати розгляду клопотань шляхом надання належних процесуальних рішень (постанов).

4. Зобов`язати дізнавача дотримуватись вимог кримінального процесуального законодавства щодо забезпечення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування.

Перевіривши скаргу вважаю, що вона підлягає поверненню ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з таких підстав.

Статтею 220 КПК України, на порушення якої посилаються ОСОБА_2 та ОСОБА_3 передбачено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування..

Частиною 1 ст.304 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

У пункті 5 Інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ №1640/0/4-12 від 09.11.2012 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» роз`яснено, що при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що наступає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Право на суд, одним із аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним. Право на суд, особливо щодо умов прийнятності скарги, може бути обмеженим настільки, щоб не було порушено саму сутність цього права, тобто, обмеження повинні мати законну мету і зберігати пропорційність між використаними засобами та досягнутими цілями.

У пункті 6 Постанови Верховного Суду України від 01.10.2015 по справі №5-103кс15 звернуто увагу на те, що процедура перегляду слідчим суддею рішень слідчого встановлює чітко визначені правила і строки, визначає послідовність їх застосування на практиці. Звідси випливає, що особа може захистити свої законні інтереси як у суді першої, так і в суді апеляційної інстанції.

У пунктах 8, 11-17 цієї постанови міститься висновок про те, що чинні норми КПК України стосовно права на оскарження рішень слідчого, а так само рішень слідчого судді, забезпечують за аналогією з правом на доступ до суду, закріпленим у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, законну мету і не порушують саму сутність цього права.

Правовий строк існує у багатьох своїх різновидах, характер яких залежить від мети встановлення строку, його функцій, порядку регулювання відносин, яких він стосується і на які він має вплив.

Одним із різновидів строків у кримінальному провадженні є строки за визначенням, до них належать абсолютно визначені, відносно визначені, не визначені, альтернативні (загальні та виключні).

Встановлення в законі порядку обчислення, продовження і поновлення строків обумовлюється необхідністю досягнення завдань кримінального провадження та забезпечення законних інтересів і прав суб`єктів кримінального процесу.

Приписи КПК України про строки регламентують тривалість строків, порядок їх обчислення та наслідки закінчення строків. У кримінальному процесуальному законодавстві України строки встановлюються, продовжуються і поновлюються.

Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.

При визначенні початку обчислення строку важливо точно знати момент, з якого починається його перебіг. Не викликає труднощів визначення його тоді, коли він прямо зазначений у законі. У тих випадках, коли початок перебігу строку не позначено, ним слід вважати момент учинення тієї процесуальної дії або настання події, що спричиняє виникнення відповідного процесуального обов`язку, для виконання якого і встановлюється цей строк.

За змістом ч.1 ст.117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Виходячи з синтаксичного аналізу норми п.2 ч.2 ст.304 КПК України, вживання сполучника «або» для з`єднання однорідних членів речення створює альтернативний перелік і якщо такий перелік перераховує умови для настання певного правового наслідку, то наслідок настає за наявності хоча б однієї з перерахованих умов.

Тобто, законодавець виділяє дві окремі підстави для повернення скарги, які не залежать одна від одної і які є самодостатніми. Перша, це пропуск десятиденного строку з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності і відсутність при цьому клопотання про поновлення строку, а друга, це визнання причин для поновлення, наведених в заяві неповажними.

Слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, згідно якої право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення від 28 травня 1985 року у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства», (п. 57). Встановлюючи такі правила, держава користується певною свободою розсуду.

Особливий характер такого виду судового провадження, який передбачено Главою 26 КПК України в першу чергу зумовлений необхідністю невідкладної перевірки законності та обґрунтованості рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора.

У свою чергу, слідчий суддя, до повноважень якого, згідно п.18 ч.1 ст.3 КПК України віднесено здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні не може зобов`язати сторону скористатися правом, наданим їй процесуальним законом, але сторона, яка добровільно відмовляється від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками свого рішення і безпідставне затягування строків для такого оскарження та не зазначення причин пропуску встановленого законом строку свідчить про зловживання особою своїми процесуальними правами та виключає можливість проведення невідкладної перевірки законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, дії чи бездіяльності.

Зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів установлено, що:

- ОСОБА_6 та ОСОБА_3 вказують, що 12.06.2025, 18.06.2025, 23.06.2025, 02.07.2025, 03.10.2025, 08.10.2025, 09.10.2025, 10.10.2025 звернулися до дізнавача СД Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 з клопотаннями про вчинення слідчих дій в порядку ст.220 КПК України;

- ОСОБА_6 та ОСОБА_3 зазначають, що у порядку та строки, визначені ст.220 КПК України їх клопотання від 12.06.2025, 18.06.2025, 23.06.2025, 02.07.2025, 03.10.2025, 08.10.2025, 09.10.2025, 10.10.2025 та інші (які саме не вказують) дізнавачем СД Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 не розглянуті, чим починаючи допущено бездіяльність, яка є триваючою;

- оскаржили зазначену бездіяльність дізнавача СД Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 30.03.2026, тобто після закінчення десятиденного строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України на її оскарження;

- не порушують питання про поновлення строку на оскарження бездіяльності дізнавача СД Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 щодо кожного конкретного клопотання.

За таких обставин вважаю, що скаргу необхідно повернути ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , оскільки вона подана після закінчення десятиденного строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України і заявники не порушують питання про поновлення цього строку.

Відповідно до ч.3 ст.304 КПК України копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.303, 304 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу на бездіяльність дізнавача СД Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0000148 від 07.08.2024 - повернути ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_7