ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2026 року м. Фастів Київської області

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Фастівського РУП ГУНП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

ВСТАНОВИВ:

25 лютого 2026 року ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Фастівського РУП, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, посилаючись на те, що 06.02.2026 ОСОБА_3 письмово звернулася до ГУ НП в Київській області із заявою про злочини, передбачені ч. 1 ст. 366, 351 КК України. В цей же день її письмове звернення спрямовано для розгляду до Фастівського РУП ГУ НП в Київській області. 23.02.2026 від посадової особи Фастівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 отримала відповідь про те, що відомості про кримінальне правопорушення, яке зазначене у заяві не були внесені до ЄРДР.

Скаржник вважає, що Фастівським РУП всупереч ст. 214 КПК України допущено бездіяльність, так як відомості, викладені в заяві повинні бути негайно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, внесені до ЄРДР.

В судове засідання скаржниця не з`явилась, до канцелярії подала письмову заяву про розгляд скарги в її відсутність.

Представник Фастівського РУП в судове засідання не з`явився, про день слухання справи повідомлені шляхом доставки електронного документу 27.02.2026.

Враховуючи положення ч.1 ст.28 КПК України, яка передбачає, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, а положеннями ч.3 ст.306 КПК України хоч і визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, але наслідки неявки у судові засідання такої не визначено, слідчий суддя вважає, що скаргу слід розглянути у відсутності скаржника на підставі наявних матеріалів.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги вважаю, що в задоволенні такої слід відмовити виходячи з наступних підстав.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Як вбачається із змісту скарги, 06.02.2026 ОСОБА_3 письмово звернулась до ГУ НП в Київській області із заявою про злочин. В цей же день її письмове звернення було спрямовано для розгляду до Фастівського РУП ГУ НП в Київській області.

Скаржниця зазначає, шо станом на дату звернення до суду, відомості по її заяві від 06.02.2026 до ЄРДР внесено не було.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, згідно п. 2 Глави 3 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 17.08.2023 № 231, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятоїстатті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Дані висновки відповідають позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 03 вересня 2021 року у справі №556/450/18 (провадження № 51-4229км20).

Слідчий суддя звертає увагу, що матеріали скарги не містять у додатку копії самої заяви про вчинення кримінального правопорушення від 06.02.2026.

З урахуванням вищезазначеного, надати оцінку обставинам викладеним заявником ОСОБА_3 у заяві, що подана до ГУ НП у Київській області у частині наявності чи відсутності у її заяві об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення кримінально-караного діяння, слідчий суддя не має можливості оскільки копія такої заяви, скаржником до матеріалів скарги не долучена.

Крім цього, слідчому судді не відомо, чи були долучені заявником ОСОБА_3 в якості додатків будя-які документи, які б підтверджували викладені у поданій нею заяві факти.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

23.02.2026 скаржниці ОСОБА_3 надана відповідь з Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, в якій зазначено, що за її зверненням від 28.01.2026 на ім`я начальника ГУ НП в Київській області про можливі протиправні дії з боку Фастівського міського голови, яке 06.02.2026 надійшло до Фастівського РУП ГУНП України в Київській області, зареєстрованим до ІКС ІПНП Фастівського РУП ЄО №2878 від 06.02.2026 Фастівським РУП проведено перевірку та повідомлено, що будь-якого кримінального та адміністративного правопорушення не виявлено та з даного питання необхідно звернутися з відповідним позовом до суду в цивільно-правовому порядку.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що уповноважені особи Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, отримавши заяву ОСОБА_3 від 06.02.2026, що скерована їм для розгляду з ГУ НП в Київській області дотрималися вимог чинного законодавства України, перевірили її та встановили факт відсутності обставин, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, зазначених заявником, тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Згідно з частиною 3 статтею 307 КПК України Положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Керуючись ст.214, 303, 306, 307,309 КПК України, позиція Верховного Суду, викладеній у постанові від 03 вересня 2021 року у справі №556/450/18 (провадження № 51-4229км20),-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Фастівського РУП ГУНП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_4