Справа № 646/569/26
№ провадження 1-кс/646/173/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Основ`янського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання старшого слідчого СВ Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 , у межах матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000020 від 12.08.2025, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, із середньою освітою, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України, -

встановив:

Старший слідчий СВ Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 звернувся до Основ`янського районного суду міста Харкова із клопотанням у кримінальному провадженні № 0000020 від 12.08.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_7 .

Мотивоване клопотання тим, що Слідчим відділом Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000020 від 12.08.2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України.

Процесуальне керівництво здійснюється Куп`янською окружною прокуратурою Харківської області.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24 лютого 2022 року Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами), з 05 години 30 хвилин в Україні введено воєнний стан, який в подальшому неодноразово продовжувався згідно Указів Президента України та діє на даний час.

Законом України від 09 листопада 2023 року № 3460-IX «Про Державний бюджет України на 2024 рік», зокрема статтею 14 встановлено, у 2024 році кошти, отримані до спеціального фонду Державного бюджету України згідно з відповідними пунктами частини третьої статті 15, частини третьої статті 29 і частини третьої статті 30 Бюджетного кодексу України, абзацами третім - п`ятим, сьомим і восьмим частини першої статті 42 цього Закону, спрямовуються на реалізацію програм та здійснення заходів, визначених частиною четвертою статті 30 Бюджетного кодексу України, статтею 43 цього Закону, з урахуванням особливостей, визначених пунктом 56 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України, а кошти, отримані до спеціального фонду Державного бюджету України згідно з відповідними пунктами статей 11-13 цього Закону, спрямовуються відповідно на фонд ліквідації наслідків збройної агресії, що передбачається за бюджетною програмою Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України (загальнодержавні видатки та кредитування) «Фонд ліквідації наслідків збройної агресії» (код 3121430) (за рахунок джерел, визначених пунктом 8 статті 11 та пунктом 5 статті 12 цього Закону).

Компенсації за пошкоджене/знищене нерухоме майно, регулюються: Законом України «Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації проти України, та Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації проти України» (далі за текстом Закон). Порядком надання компенсації для відновлення окремих категорій об`єктів нерухомого майна, пошкоджених внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації, з використанням електронної публічної послуги «єВідновлення», затвердженим постановою КМУ від 21 квітня 2023 року № 381 (далі за текстом Порядок №381). Порядком надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна, затвердженим постановою КМУ від 30 травня 2023 року № 600 (далі за текстом Порядок №600).

Правові засади створення та ведення Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації проти України визначено Законом та Порядком ведення Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації проти України, затвердженим постановою КМУ від 13 червня 2023 року № 624 (далі за текстом Порядок № 624; Реєстр пошкодженого та знищеного майна).

Законом визначено, що знищені об`єкти нерухомого майна - це об`єкти нерухомого майна, які розташовані в Україні та стали непридатними для використання за цільовим призначенням внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації проти України, відновлення яких є неможливим шляхом поточного або капітального ремонту, реконструкції, реставрації чи економічно недоцільним.

Відповідно до пункту 2-1 Порядку №600, подання особою, яка є власником знищеного об`єкта нерухомого майна, заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, визначеного згідно із підпунктом «а» пункту четвертого частини першої статті 1 Закону, в електронній формі здійснюється з використанням засобів Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (далі за текстом Портал Дія), зокрема мобільного додатка порталу Дія (далі за текстом Дія), за умови, що право власності такої особи на зазначений знищений об`єкт нерухомого майна зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та підтверджено відповідними відомостями з нього.

Для розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна виконавчий орган сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради (далі - виконавчий орган ради), військова адміністрація населеного пункту або військово-цивільна адміністрація населеного пункту утворює Комісію з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації проти України (далі - Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації), як консультативно-дорадчий орган та затверджує положення про роботу такої Комісії. (частина перша статті 3 Закону).

Комісії є консультативно-дорадчим органом, підзвітним та підконтрольним уповноваженому органу. Рішення зазначених комісій про надання/відмову у наданні компенсації за заявами громадян за пошкоджені/знищені об`єкти нерухомого майна відповідно до вимог Закону підлягає обов`язковому затвердженню уповноваженим органом.

Для отримання компенсації заявник подає відповідну заяву (пункт 6 Порядку №600) до Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації, уповноваженої розглядати заяви на відповідній території.

Згідно із пунктом 8 Порядку № 600, заява про надання компенсації подається до Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за вибором заявника: в електронній формі - засобами Порталу Дія, зокрема з використанням Дії; у паперовій формі - через центр надання адміністративних послуг, орган соціального захисту населення або нотаріуса.

Відповідно до пункту 10 Порядку №600, заявник, який подає заяву в електронній формі: 1) встановлює Дію на електронному носії, критерії якого підтримують його використання (у разі подання заяви через Дію), та проходить електронну ідентифікацію та автентифікацію; 2) відкриває поточний рахунок із спеціальним режимом використання для зарахування компенсації (далі за текстом спеціальний рахунок) в одному з банків України, з яким Мінцифри укладено відповідний договір електронної інформаційної взаємодії, та перевіряє номер спеціального рахунку (за стандартом IBAN) для виплати компенсації, інформація щодо якого передана банком та який наявний в Дії; 3) обирає в Дії послугу «Компенсація за знищене майно»; 4) подає в Дії заяву; 5) отримує в Дії автоматичне повідомлення про реєстрацію поданої заяви та про початок її розгляду; 6) забезпечує доповнення запитуваної інформації у разі надходження відповідних повідомлень в Дії або додаткове подання документів у випадку, передбаченому частиною дев`ятою статті 4 Закону.

Розмір компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна розраховується Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації за відповідною формулою. Розмір компенсації встановлюється на рівні не нижче вартості спорудження житла відповідної площі, розрахованої за показником опосередкованої вартості у регіонах України відповідно до місцезнаходження такого майна (пункт 16 Порядку №600).

Згідно із пунктом 17 Порядку № 600, Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації повідомляє заявнику про прийняття рішення щодо надання/відмови, зупинення розгляду заяви невідкладно, але не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття відповідного рішення: в електронній формі - засобами Порталу Дія, зокрема з Дії; у паперовій формі - на поштову адресу або в інший спосіб, зазначений заявником у заяві.

З метою збору та обліку інформації про пошкоджене та знищене нерухоме майно громадян України внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією російської федерації постановою КМУ від 26 березня 2022 року № 380 затверджено Порядок подання інформаційного повідомлення про пошкоджене та знищене нерухоме майно внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією російської федерації проти України, який визначає умови, механізм та процедуру подання відповідного інформаційного повідомлення (далі за текстом Порядок № 380).

Згідно із пунктом 10 Порядку №380, особа є відповідальною за достовірність наданих в інформаційному повідомленні даних.

Невід`ємною частиною механізму надання компенсації за пошкоджені/знищені об`єкти нерухомого майна є фіксації пошкоджень будівель та споруд, зумовлених збройною агресією, що проводиться відповідно до Порядку виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії російської федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд, затвердженого постановою КМУ від 19 квітня 2022 року № 473 (далі за текстом Порядок № 473), шляхом складання акту обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок військових дій, спричинених збройною агресією російської федерації та/або звіту з технічного обстеження.

Організація та координація виконання невідкладних робіт здійснюється виконавчими органами сільських, селищних, міських рад, а в разі їх відсутності військовими адміністраціями (далі за текстом - уповноважений орган).

В свою чергу, інформаційні повідомлення подані громадянами відповідно до Порядку № 380 передаються до Реєстру пошкодженого та знищеного майна та зокрема покликані інформувати уповноважений орган про необхідність здійснити фіксацію пошкоджень будівель та споруд відповідно до Порядку №473.

Пунктом 6 Порядку № 473 встановлено, що обстеження пошкоджених об`єктів здійснюється за рішенням уповноважених органів відповідно до затвердженого плану робіт шляхом комісійного обстеження, що проводиться відповідно до пункту 8-1 Порядку №473, та/або технічного обстеження, що проводиться відповідно до пункту 9 Порядку №473.

Вид обстеження (комісійне або технічне), а також черговість та строки виконання робіт з обстеження визначаються уповноваженим органом під час складання плану робіт (з урахуванням результатів попереднього візуального огляду пошкоджених об`єктів (характеру та ступеня наявних пошкоджень), а також наявних джерел і обсягів фінансування робіт з обстеження та подальшого відновлення пошкоджених об`єктів.

Відповідно до пункту 8-1 Порядку № 473 за результатами комісійного обстеження складається акт обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок військових дій, спричинених збройною агресією російської федерації (далі -акт комісійного обстеження), у якому, зокрема, зазначається: інформація про уповноважений орган, який утворив комісію, склад комісії та рішення щодо її утворення, дата обстеження; інформація щодо форми власності та власника (управителя) пошкодженого об`єкта (за наявності); інформація про пошкоджений об`єкт-назва, адреса, загальна площа, кількість поверхів, секцій тощо; інформація щодо обсягу та ймовірних причин пошкоджень (якщо можна визначити); інформація щодо виконаних на дату обстеження ремонтно-відновлювальних робіт на об`єкті; висновки щодо необхідності проведення технічного обстеження відповідно до пункту 9 Порядку № 473 або інформація щодо руйнування/знищення об`єкта (у разі його непридатності для використання за цільовим призначенням та повної втрати ним своєї економічної цінності).

Роботи з технічного обстеження пошкоджених об`єктів виконуються відповідно до Порядку проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва, затвердженого постановою КМУ від 12 квітня 2017 року № 257 (далі за текстом Порядок № 257) (пункт 9 Порядку № 473).

Відповідно до пункту 8-1 Порядку № 257 за результатами технічного обстеження пошкоджених об`єктів виконавцем робіт з обстеження складається звіт з технічного обстеження, що має містити висновок про технічний стан, рекомендації щодо подальшої експлуатації (у тому числі щодо можливості виконання робіт із відновлення) або демонтажу (ліквідації), а також в разі потреби відомості про пошкоджені (зруйновані) несучі та огороджувальні конструкції, інженерні системи (із зазначенням ступеня та обсягів пошкоджень), принципові рішення (рекомендації) щодо їх відновлення (підсилення).

Зазначений звіт є підставою для прийняття рішення про виконання робіт із відновлення пошкоджених об`єктів або їх демонтаж (ліквідацію).

Головним розпорядником бюджетних коштів та відповідальним виконавцем бюджетної програми для надання компенсації шляхом фінансування придбання житла з використанням житлового сертифіката є Мінінфраструктури. (пункт 35 Порядку №600).

Для виплати отримувачам компенсації Мінінфраструктури відкриває в Казначействі небюджетний рахунок.

Пункти 33-41 Порядку № 600 передбачають, що виконавцем програми для надання компенсації шляхом фінансування придбання квартири, іншого житлового приміщення, будинку садибного типу, садового або дачного будинку (у тому числі фінансування придбання такого приміщення/будинку, що буде споруджене/споруджений в майбутньому, або інвестування/фінансування їх будівництва) (далі - житло) з використанням житлового сертифіката відповідно до Закону є АТ «Укрпошта» (далі - виконавець програми).

Відповідно до пункту 34 Порядку № 600 компенсації здійснюються в межах наявного обсягу коштів на небюджетному рахунку Мінінфраструктури до його закриття.

Пунктами 3-5 Порядку № 600 встановлено, що джерелами фінансування компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна (далі - компенсація) є кошти, визначені статтею 13 Закону (кошти державного (у тому числі Фонду відновлення майна та зруйнованої інфраструктури, Фонду ліквідації наслідків збройної агресії) та місцевих бюджетів; кошти міжнародних фінансових організацій, інших кредиторів та інвесторів; міжнародна технічна та/або поворотна чи безповоротна фінансова допомога; репарації або інші стягнення з російської федерації; інші джерела, не заборонені законодавством України).

Так, в період дії воєнного стану в Україні, але не пізніше 04 грудня 2024 року (більш точну дату і час за результатами досудового розслідування не встановлено), перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на заволодіння бюджетними коштами шляхом обману під приводом отримання компенсації за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації проти України.

Для цього ОСОБА_4 спланувала вчинити певні дії для одержання житлового сертифікату на придбання об`єкта житлової нерухомості за знищений об`єкт нерухомого майна житловий будинок, з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого вона є на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 23.01.2020.

Також ОСОБА_4 , будучи обізнаною про порядок отримання компенсації, достовірно знаючи, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , демонтований до початку повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, а, отже, не був пошкоджений у результаті бойових дій, терористичних актів та диверсій, реалізуючи свій злочинний умисел, розробила злочинний план, відповідно до якого необхідно: подати заяву за допомогою мобільного додатку Порталу Дія (Дія) на електронному носії, обравши послугу «Компенсація за знищене майно»; отримати витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості»; зібрати необхідні документи на об`єкт нерухомого майна та подати до Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації на знищені об`єкти нерухомого майна Курилівської сільської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області; бути присутньою при проведенні дослідження та огляду Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації на знищені об`єкти нерухомого майна Курилівською сільською військовою адміністрацією Куп`янського району Харківської області об`єкту нерухомого майна, розташованого за адресою: Харківська область, Куп`янський район, с. Сенькове, вул. Ізюмська, буд. 43, для складання в подальшому акту комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації проти України, типова форма якого визначена Порядком № 473; переконати членів Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації, що об`єкт нерухомого майна, розташованого за адресою: Харківська область, Куп`янський район, с. Сенькове, вул. Ізюмська, буд. 43 був пошкоджений внаслідок збройної агресії російської федерації проти України; отримати погодження Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації на знищені об`єкти нерухомого майна Курилівської сільської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області по об`єкту нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , для формування житлового сертифікату; отримати житловий сертифікат за зруйнований об`єкт нерухомого майна; здійснити підбір житла, як отримувач компенсації, яке має намір придбати з використанням житлового сертифіката; подати до виконавця програми звернення про фінансування придбання житла у розмірі, визначеному в житловому сертифікаті, за вибором: через нотаріуса, центр надання адміністративних послуг, органи соціального захисту населення, засобами Порталу Дія, зокрема з використанням Дії; дочекатися розгляду звернення про фінансування придбання житла в порядку черговості його надходження; отримати підтвердження можливості фінансування придбання житла з використанням житлового сертифіката та резервації грошових коштів; здійснити державну реєстрацію припинення права власності отримувача компенсації на знищений об`єкт нерухомого майна, за адресою: АДРЕСА_1 , за який нараховано компенсацію у вигляді житлового сертифіката; у строк 30 календарних днів з дня прийняття рішення про надання компенсації, укласти договір про придбання житла з використанням житлового сертифіката, який підлягає нотаріальному посвідченню.

04.12.2024 ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , з метою реалізації злочинного плану за допомогою мобільного застосунку єдиного порталу державних послуг «Дія» здійснила реєстрацію заяви на послугу «компенсація за знищене майно».

Відповідно до Порядку № 381 і Порядку № 600, розмір можливої грошової компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , складає 2 414 359 грн., що, згідно із ч. 4 примітки до ст. 185 КК України, є особливо великим розміром.

Однак, 05.12.2024 розпорядженням начальника Курилівської сільської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області прийнято рішення № 65-з зупинити розгляд заяви ЗВ-04.12.2024-157545 з міркувань безпеки (п. 8 Порядку № 473).

Відповідно до Порядку №473, з метою обстеження, фіксації фактів руйнувань майна, що постраждало внаслідок збройної агресії російської федерації на території Курилівської територіальної громади Харківської області розпорядженням начальника Курилівської сільської військової адміністрації від 08.05.2025 №157 «Про внесення змін до складу комісії з обстеження та фіксації пошкодження або знищення об`єктів нерухомого майна внаслідок збройної агресії російської федерації проти України на території Курилівської територіальної громади Куп`янського району Харківської області», утворена комісія з обстеження об`єктів житлово-комунального господарства, житлового фонду, будівель та споруд приватної форми власності на території Курилівської сільської ради Харківської області, пошкоджених внаслідок збройної агресії російської федерації, та затверджено її склад.

07.08.2025 комісією з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об?єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації проти України на території Курилівської територіальної громади Куп`янського району Харківської області у складі заступника голови ОСОБА_8 , секретаря ОСОБА_9 , членів ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 розглянуто заяву ОСОБА_4 №3B-04.12.2024-157545 від 04.12.2024.

Встановлено, що територія навколо об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 не має ознак пошкоджень, спричинених збройно агресією російської федерації та існує вірогідність руйнування даного будинку до початку повномасштабного збройного вторгнення російської федерації в Україну. Також комісією встановлено, що цей факт підтверджується даними електронного сервісу Google Earth за період 2018 та 2021 року.

На підставі встановлених фактів комісією з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації проти України на території Курилівської територіальної громади Куп`янського району Харківської області відмовлено ОСОБА_4 в наданні грошової компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна шляхом видачі житлового сертифікату на придбання об`єкта житлової нерухомості в сумі 2 414 359 грн.

Отже, ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, у період дії воєнного стану в України, виконала усі дії для введення в оману комісії з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації проти України на території Курилівської територіальної громади Куп`янського району Харківської області, які вважала необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця з метою отримання компенсації у вигляді права на придбання житла з використанням житлового сертифікату на суму 2 414 359 грн. за знищений об`єкт нерухомого майна, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від її волі.

Таким чином, громадянка України ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні закінченого замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні злочину,передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України.

20 січня 2025 року старшим слідчим СВ Куп`янського РВП ГУ Національної поліції в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_6 за погодженням із першим заступником керівника Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_15 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування до підозрюваного міри запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам-спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

У органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрювана ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; переховуватися від органів досудового розслідування та суду

Здобуті докази свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № , ч. 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Матеріали кримінального провадження дають підстави вважати підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу. Такий висновок цілком узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

На підставі вищевикладеного, можливо зробити висновок, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та сприяти виконанню покладених на підозрювану ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, оскільки підозрювана ОСОБА_4 вчинила кримінальне правопорушення, злочин, та враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, слідчий просив задовольнити клопотання.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник у судовому засіданні не заперечували проти задоволення клопотання.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані до суду матеріали та докази в їх сукупності, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Судовим розглядом встановлено, що СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000020 від 12.08.2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України.

20 січня 2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 01.09.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 01.09.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 24.11.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_19 віл 24.11.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_20 від 24.11.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 24.11.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 24.11.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 24.11.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 24.11.2025 року; протоколом огляду предмету від 20.11.2025 року; довідкою від Курилівської сільської ради від 24.11.2025 року; повідомленням про підозру ОСОБА_4 від 20.01.2026 року.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні, в тому числі злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 190 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким.

Слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1)п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Вказаний ризик підтверджуються тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено позбавлення волі на строк від 5 до 12 років. Враховуючи передбачене законом покарання, це може спонукати підозрювану переховуватися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання за вчинений злочин. В той же час, підозрювана офіційно не працевлаштована. Відомостей про наявність у неї офіційних та стабільних джерел доходу у місці проживання суду не надано. Тобто у підозрюваної відсутні настільки міцні та стійкі соціальні зв`язки у місці проживання, які були б пов`язані з сім`єю, роботою та/або професійною діяльністю, які б однозначно запобігали ризику її переховування від суду.

2)п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та суду. ОСОБА_4 перебуваючи на свободі, може здійснювати тиск та незаконно впливати на свідків по даному кримінальному провадженню, враховуючи, що досудове розслідування на даний час триває та кримінальне провадження не призначено до судового розгляду, а остання володіє інформацією про місце проживання останніх.

За змістом ч. 3 ст.132КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст.177КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст.194КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Суд ураховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру відповідає вимогам ст.277КПК України за своїм змістом та на даному етапі сумнівів щодо її законності або порушення порядку вручення не викликає.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст.94КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дане кримінальне правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованою підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає такими, що заслуговують на увагу доводи прокурора про те, що оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, який віднесено до категорії особливо тяжких злочинів, та наявні ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, то застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання забезпечить належну поведінку підозрюваного.

Частиною 1 ст.179КПК України визначено, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

З урахуванням зазначених ризиків у кримінальному провадженні, обставин кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваної слідчий суддя вважає, що на даний час для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної та виконання останнім покладених на неї процесуальних обов`язків, є достатнім застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на підозрюваного наступних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК.

При цьому, слідчим суддею враховано, що строк досудового розслідування спливає 20.03.2026, а тому строк обрання запобіжного заходу має бути визначений в межах строку досудового розслідування, тобто до 20.03.2026 включно в межах строку досудового розслідування.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити підозрюваній, що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі визначеному КПК України

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 177, 178, 179, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання або місця перебування для проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій;

- не відлучатися за межі Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Термін дії ухвали визначити до 20.03.2026 у межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити обвинуваченому ч.2 ст.179 КПК України, що в разі невиконання обов`язків, покладених судом до нього, може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1