Справа № 211/6537/25
Провадження № 1-кс/211/1750/25
У Х В А Л А
іменем України
03 жовтня 2025 року слідчий суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши матеріали за клопотанням старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України,
В судовому засіданні слідчий суддя поставив на обговорення питання про повернення зазначеного клопотання, оскільки воно не підсудне Довгинцівському районному суду міста Кривого Рогу.
Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали, які долучені до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до положень статті 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
З норм КПК України вбачається, що законодавець прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.
Як вбачається з зазначеного клопотання, досудове розслідування проводиться СУ ГУНП в Дніпропетровській області, яке розташоване за юридичною адресою: м. Дніпро, пр. Слобожанський, 40 та відповідно на який не поширюється територіальна підсудність Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.
Витяг з ЄРДР не може замінити постанову керівника відповідного органу прокуратури про призначення прокурора або групи прокурорів чи постанову керівника відповідного органу досудового розслідування про призначення слідчого або групи слідчих, які здійснюватимуть повноваження прокурорів чи слідчих у конкретному кримінальному провадженні, оскільки він не є кримінально-процесуальним рішенням, яке породжує зазначені правові наслідки в кримінальному провадженні.
Будь-яких доказів того, що це кримінальне провадження знаходиться в провадженні відділу поліції №1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області слідчому судді не надано.
У відповідності до ч.2 ст.38 КПК України, досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України; 3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.
Так, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою і в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Підсудність це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у Главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч.1 ст.17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.
Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.
Клопотання у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.
При цьому, ст.34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі клопотання для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.
Відповідно до ч.3 ст.9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.
Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення Кримінально-процесуального кодексу України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, Кримінально-процесуальним кодексом України не передбачено.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення вказаного клопотання без його розгляду по суті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 34, 132, 309 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України повернути старшому слідчому в ОВС відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 .
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1