Слідчий суддя у 1-й інстанції: ОСОБА_1 Справа № 991/180/26
Доповідач: ОСОБА_2 Провадження №11-сс/991/128/26
У Х В А Л А

30 січня 2026 рокумісто Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_2 , перевіривши на прийнятність апеляційну скаргу ОСОБА_3 , подану на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14 січня 2026 року,

В С Т А Н О В И В:

30.01.2026 до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшла, направлена поштовим зв`язком 26.01.2026, апеляційна скарга ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді від 14.01.2026, якою відмовлено йому у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань /далі - ЄРДР/.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями по провадженню №11-сс/991/128/26 справу передано судді-доповідачеві ОСОБА_2 , судді, які входять до складу колегії: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати оскаржувану ухвалу та прийняти рішення, яким справу повернути до канцелярії суду на повторний авторозподіл. Також зазначив прохання про проведення судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку.

За спеціальним правилом, передбаченим ч. 1 ст. 422 Кримінального процесуального кодексу України /далі - КПК/, отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, суддя-доповідач невідкладно витребовує з суду першої інстанції відповідні матеріали та не пізніш як за день повідомляє особу, яка її подала, прокурора та інших заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду.

Однак наявність вищевказаного правила, як вважає суддя-доповідач, не позбавляє його обов`язку перш ніж вчиняти зазначені в ч. 1 ст. 422 КПК дії, за загальним правилом і виходячи із передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 399 КПК наслідків невідкладно перевірити чи: (1) апеляційну скаргу подано на ухвалу, яка підлягає апеляційному оскарженню; (2) судове рішення оскаржене виключно з підстав, з яких воно не може бути оскарженим згідно з положеннями ст. 394 КПК; (3) апеляційну скаргу подано особою, яка вправі її подавати; (4) апеляційна скарга підлягає розгляду в цьому суді апеляційної інстанції; (5) апеляційна скарга подана в межах строку на апеляційне оскарження, а якщо її подано з пропуском такого строку, то чи порушує особа, яка її подала питання про його поновлення.

Тобто на цій стадії суддя-доповідач має вирішити питання щодо можливості призначення до розгляду у судовому засіданні на певний день і в певний час колегією суддів апеляційної скарги, що надійшла від ОСОБА_3 , у т. ч. з`ясувати чи відсутні/наявні підстави для відмови у відкритті апеляційного провадження або повернення апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суддя-доповідач встановив, що таку скаргу подано з дотриманням правил підсудності, на ухвалу, яка підлягає оскарженню в апеляційному порядку, особою, яка має на це право, з дотриманням строку на оскарження, встановленого ст. 395 КПК.

Вирішуючи клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, суддя-доповідач виходить із того, що дійсно КПК надає можливість сторонам кримінального провадження приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (дистанційне судове провадження). Адже судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції, зокрема, під час трансляції з іншого приміщення, у разі, неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин (ст. 138, п. 1 ч. 1 ст. 336 КПК).

Із відповідного переліку вбачається, що введення законодавцем до кримінального процесуального закону положень п. п. 1, 4, 4-1, 5 ч. 1 ст. 336 КПК, які передбачають можливість проведення судових засідань у режимі відеоконференції, було обумовлено, з одного боку, необхідністю у ситуаціях, коли участь певних осіб у судовому розгляді є обов`язковою, скоротити строки кримінального провадження (підп. 6 п. 3 пояснювальної записки до проекту КПК), а з іншого боку, потребою створити умови, які дозволяли б забезпечувати людям, незалежно від їх майнового стану, місця проживання, стану здоров`я чи перебування в умовах дії складних життєвих обставин, можливість скористатися правом на безпосередню участь у розгляді їх справи судом, установленим законом.

Отже, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції, коли йдеться про підстави, передбачені п. п. 1, 4, 4-1, 5 ч. 1 ст. 336 КПК, має бути (1) обумовлена потребою скоротити строки судового провадження у ситуації, (2) коли без участі того, хто просить про відеоконференцію, проведення судового розгляду є неможливим, так як може (а) не дозволити суду правильно встановити обставини, об`єктивне з`ясування яких за відсутності такої особи в засіданні неможливе, та/або (б) призвести до порушення прав людини, гарантованих п. 1 ст. 5 і п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини /далі - Конвенція/, коли розгляд справи за участі певної особи є обов`язковим. Проте наведені вище положення кримінального процесуального закону (про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції) не поширюються на тих осіб, участь яких у судовому засіданні не є обов`язковою.

Застосовуючи наведений підхід у ході розгляду клопотання ОСОБА_3 , суддя-доповідач дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення щодо проведення судового засідання з розгляду апеляційної скарги в режимі відеоконференції. Надаючи саме таку оцінку, суддя виходить із того, що відсутня одна з двох вищезгаданих обов`язкових умов, за наявності яких у їх сукупності та взаємозв`язку може бути прийняте рішення про задоволення зазначеного клопотання. Так, оскільки участь у судовому засіданні апелянта не є обов`язковою, його відсутність у судовому засіданні під час розгляду апеляційної скарги не може вплинути на збільшення тривалості судового провадження та не може призвести до порушення прав людини, гарантованих п. 1 ст. 6 Конвенції.

Тому, для забезпечення дотримання строку апеляційного розгляду та виконання вимог КПК потрібно витребувати з Вищого антикорупційного суду матеріали судової справи №991/180/26 (провадження №1-кс/991/185/26), які містять оскаржувану ухвалу, та повідомити учасників судового провадження про дату, час і місце розгляду апеляційної скарги.

Судове засідання призначається поза межами трьохденного строку, визначеного ч. 2 ст. 422 КПК, враховуючи заплановану відпустку та ураховуючи раніше заплановані засідання.

Керуючись ст. ст. 7, 8, 9, 110, 115, ч. 6 ст. 304, ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 369, ст. 395, ст. 396, ч. 2 ст. 401, ст. ст. 422, 424 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Судове засідання по розгляду апеляційної скарги ОСОБА_3 , поданої на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14 січня 2026 року, призначити в приміщенні Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (м. Київ, провул. Хрестовий, 4, зал судових засідань № 3) на 03 лютого 2026 року об 11:55 год.

Витребувати з Вищого антикорупційного суду матеріали судової справи за єдиним унікальним №991/180/26 (провадження №1-кс/991/185/26), які містять оскаржувану ухвалу, зобов`язавши їх надати не пізніше як до 12 год 00 хв 02 лютого 2026 року.

В задоволенні клопотання про участь в засіданні в режимі відеоконференцзв`язку відмовити.

Повідомити про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги, у тому числі резервні, учасників судового провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: ОСОБА_2