Провадження №1-кс/756/2883/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Оболонського районного суду в м. Києві клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004427 від 13.06.2019,

у с т а н о в и в:

У жовтні 2025 року до Оболонського районного суду міста Києва надійшло вищевказане клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004427 від 13.06.2019.

Вказане клопотання обґрунтував тим, що ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 03.07.2019 у справі № 756/8445/19 в рамках кримінального провадження № 0004427 від 13.06.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України накладено арешт на майно ОСОБА_3 , а саме на квартиру АДРЕСА_1 з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільного позову).

Оскільки на даний час мета накладення арешту відпала, так як потерпілі у серпні 2019 року отримали грошові кошти у повному обсязі, що підтверджується розпискою від 26.08.2019, представник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 скасувати накладений слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 03.07.2019 у справі № 756/8445/19 та зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3

ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, клопотання підтримує у повному обсязі, просить задовольнити.

Заступник керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 подав заяву про розгляд справи без участі прокурора, зазначивши, що у провадженні Оболонського УП ГУ НП у м. Києві перебувало вказане кримінальне провадження, процесуальне керівництво в якому здійснювалось прокурорами Київської місцевої прокуратури № 5. За результатами досудового розслідування 20.08.2019 слідчим прийнято рішення про закриття кримінального провадження № 0004427 від 13.06.2019, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Вивчивши клопотання та матеріали додані в його обґрунтування, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя встановив наступне.

Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду у місті Києві від 03.07.2019 в рамках кримінального провадження № 0004427 від 13.06.2019 накладено арешт на належну ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно повідомлення заступника керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 20.08.2019 слідчим прийнято рішення про закриття кримінального провадження № 0004427 від 13.06.2019, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК. За змістом статей 173, 174 цього Кодексу під час досудового розслідування, судового розгляду питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд відповідно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК).

Частини 3 та 4 ст. 174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у ст. 174 КПК не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою керівника органу досудового розслідування на підставі приписів п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК.

Разом із тим, за приписами ч. 4, якою доповнено ст. 132 КПК Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння» № 2810-IX від 01.12.2022 (набрав чинності 29 грудня цього ж року), ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч. 4 ст. 132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч. 4 ст. 132 КПК є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч. 1 ст. 170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

Імперативні приписи ч. 4 ст. 132 КПК вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Вказані висновки містяться у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 15.04.2024.

Таким чином, слідчий суддя здійснює судовий контроль виключно під час досудового розслідування, тобто з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і до закінчення досудового розслідування, зокрема, до закриття кримінального провадження.

За таких обставин, вирішення питання про скасування арешту майна у даному випадку належить до дискреційних повноважень прокурора, а не слідчого судді в порядку судового контролю під час досудового розслідування.

Враховуючи, що кримінальне провадження № 0004427 від 13.06.2019 закрито слідчим на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, арешт, накладений на майно відповідно до ухвали слідчого судді Оболонського районного суду у місті Києві від 03.07.2019, припинив свою дію в силу прямої вказівки ч. 4 ст.132 КПК України, дійшов висновку про те, що вирішення питання про скасування арешту майна не належить до повноважень слідчого судді у порядку судового контролю під час досудового розслідування, а тому необхідно закрити провадження за клопотанням.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 3, 7, 9, 26, 33-1, 174 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Провадження за клопотанням представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004427 від 13.06.2019 - закрити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя