печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2025 року м. Київ

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ТОВ «ПРИВАТКОМПАНІ» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000441 від 06.05.2020

за участі: представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ТОВ «ПРИВАТКОМПАНІ» із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.11.2024 року у кримінальному провадженні №0000441 від 06.05.2020, на земельні ділянки з кадастровими номерами: :22:001:0021, :22:001:0180, які належать ОСОБА_5 , :22:001:0747, яка належить ТОВ «ПРИВАТКОМПАНІ», :22:001:0685, яка належить ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що арешт на майно було накладено за відсутності передбачених законом підстав. Арешт грубо порушує право на вільне володіння, користування та розпорядження своїм майном, при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна, арештоване майно не відповідає ознакам, визначеним ст. 98 КПК України. Власники майна жодного відношення до розслідуваного кримінального провадження №0000441 не мають та є добросовісними набувачами нерухомого майна.

В судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала, просила задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про місце та ча розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки не повідомив, будь-яких заяв щодо неможливості проведення судового засідання без його участі не надав.

Слідчим суддею визнано можливим проводити розгляд клопотання за відсутності прокурора, оскільки його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доводи сторони захисту, дослідивши у нарадчій кімнаті клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів відділу Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000441 від 06.05.2020 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 28 ч. 4 ст. 190 КК України, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 358, ч. 1 ст. 28 ч. 4 ст. 190 КК України та за фактами кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 263 КК України.

У даному кримінальному провадженні досліджуються обставини за яких на території Івано-Франківської області здійснює діяльність злочинна група, до складу якої входять посадові особи Поляницької ОТГ, Яремчанської міської ради, Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області, колишні працівники правоохоронних органів та інші особи, метою діяльності якої є незаконне виведення та привласнення земель лісового фонду та інших особливо цінних категорій земель поблизу с. Поляниця (ТК «Буковель»), реєстрацією права власності за підставними фізичними особами з числа місцевих мешканців та подальшому продажу незаконно привласнених земельних ділянок.

Предметом розслідування є незаконне виведення із державної власності особливо цінних земельних ділянок в безпосередній близькості до туристичного комплексу «Буковель».

За версією сторони обвинувачення вказана інформація підтверджується виявленими порушеннями стосовно земельних ділянок, що перетинаються з землями державної власності лісогосподарського призначення ДП «Ліси України», перелік яких було встановлено департаментом безпеки ДП «Ліси України» під час проведення перевірки щодо прав та законних інтересів державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» та належного оформлення права постійного користування на землі лісового фонду на території філії «Ворохтянське лісове господарство» Івано-Франківської області а також безпосередньо лісгоспом та проведеними в ході досудового розслідування слідчими діями у тому числі масштабними оглядами.

Одночасно встановлено, що такі земельні ділянки накладаються на межі лісового фонду, а саме на територію Ворохтянського ЛГ, що зафіксовано проведеним оглядами меж лісового господарства, зверненнями Ворохтянського ЛГ до правоохоронних органів та іншими матеріалами в своїй сукупності.

Відповідно матеріалів інвентаризації Ворохтянського ЛГ, такі земельні ділянки не вибували з лісового фонду, що підтверджується як матеріалами інвентаризації 2009 так і матеріалами попередніх інвентаризацій.

Слідством встановлено суб`єктів підприємницької діяльності, які були залучені до злочинної діяльності, а саме СПД які надають послуги у сфері інжинірингу, геології та геодезії, а саме: ПМП «КЕДР» , ТОВ «ЕСТР» , ТОВ "НВП "Ю-ГІС" , ФОП « ОСОБА_11 », ФОП « ОСОБА_12 », ФОП « ОСОБА_13 », ФОП « ОСОБА_14 » ФОП « ОСОБА_15 » та інші суб`єкти підприємницької діяльності.

В ході здійснення досудового розслідування у тому числі під час огляду зовнішніх меж Поляницького лісництва та земельних ділянок окремо із визначенням координат їх поворотних точок межових знаків встановлено земельні ділянки, які набуті шахрайським шляхом та які накладаються на межі лісового фонду. На деяких із таких земельних ділянках відбувається будівництво споруд, на деяких вже розміщені будівлі як зареєстровані так і не зареєстровані в реєстрі речових прав на нерухоме майно. На інших же ділянках відбувається безповоротне знищення вікових дерев іншої рослинності та природної флори і фауни навколишнього середовища. В таких будівлях організовується ведення незаконного ресторанно-готельного бізнесу без сплати податків до бюджету. Перевіркою в ході проведення оглядів та обшуків у таких об`єктах за участі спеціалістів з ДСНС, Держпраці, Держпродспоживслужби, ДП «Ліси України» виявлено численні порушення вимог діючого законодавства, відповідними профільними службами буде вжито належних заходів реагування.

Відповідно до заяви виконавчого директора ДСГП «Ліси України» останні розпочали проведення інвентаризації у тому числі і Поляницького лісництва та в ході чого виявлено велику кількість земельних ділянок, які своїми обмірами накладаються на землі лісового фонду, що перебувають у користуванні підприємства.

В ході проведення огляду виявлено земельні ділянки, які фактично незаконно виведені із державної власності та є частиною земельної ділянки Поляницького лісництва, яка на підставі Розпорядження Івано-Франківської обласної державної адміністрації від 07.02.1996 № 85 «Про надання у постійне користування земель лісового фонду», ДП «Ворохтянський лісгосп» передана у господарське відання ДП «Ворохтянське лісове господарство» (на даний час Філія «Ворохтянське лісове господарство» ДП «Ліси України»).

В межах означеного провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.11.2024 року накладено арешт на ряд земельних ділянок, зокрема на земельні ділянки з кадастровими номерами: :22:001:0021, :22:001:0180, які належать ОСОБА_5 , :22:001:0747, яка належить ТОВ «ПРИВАТКОМПАНІ», :22:001:0685, яка належить ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/50397/24-к вбачається, що слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слід зазначити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обгрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, яка може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя враховує ту обставину, що майно, яке може мати ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так у клопотанні про скасування арешту майна не наведено достатньо доказів того, що потреба в подальшому арешті майна, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні відпала, на противагу чого, як встановлено в ухвалі про накладення арешту на майно, органом досудового розслідування у обґрунтовано такий ступінь втручання в право власності з метою збереження речових доказів.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на теперішній час відпала, оскільки обставини, на які посилається представник власника майна в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

Твердження адвоката ОСОБА_3 про добросовісність набуття майна у власність та відсутність у власників майна статусу у кримінальному провадженні не може слугувати підставою для скасування арешту майна за доведеності відповідності майна критеріям ст. 98 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, стороною захисту не надано та слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту майна у даному випадку є передчасним та особою, яка звернулась із клопотанням, на даній стадії провадження не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в застосуванні такого заходу забезпечення відпала потреба, з чим закон пов`язує можливість скасування арешту майна, а відтак в задоволенні клопотання cлід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.170- 174, 307, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ТОВ «ПРИВАТКОМПАНІ» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000441 від 06.05.2020 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1