Справа № 716/2164/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2025 слідчий суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого відділення №1 (м.Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Кіцманського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, неодружений, офіційно не працює, освіта середня, військовозобов`язаний, раніше судимий:

-вироком Кіцманського районного суду Чернівецької області від 14.02.2024 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, до покарання у виді 5 (п`ять) років позбавлення волі, з дворічним іспитовим строком відповідно до ст. 75 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, відомості про яке 05.12.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003946, за ознаками складу злочину передбаченого ст. 186 ч. 4 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділення №1 (м.Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Посилається на те, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх насліди, під час дії воєнного стану, вчинив кримінальне правопорушення проти власності за наступних обставин.

Так, 04.12.2025 біля 22:30 год, ОСОБА_5 , діючи умисно, повторно, в період дії воєнного стану, усвідомлюючи протиправність та суспільну небезпеку своїх дій, з метою власного збагачення, перебуваючи на території домогосподарства, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , через відсутнє скло у вхідних дверях будинку, відкрито заволодів мобільним телефоном марки «Хіаоті Redmi 12» із сім картою мобільного оператора «Vodafone» за номером НОМЕР_1 , вирвавши його з рук малолітньої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є власністю ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вартістю близько 8000 грн.

Після вчинення своїх протиправних дій ОСОБА_5 покинув місце скоєння кримінального правопорушення та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, незважаючи на намагання потерпілої ОСОБА_9 припинити його протиправні дії.

05.12.2025 о 13 год. 39 хв. ОСОБА_5 затримано, в порядку ст. 208 КПК України, (безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення).

05.12.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, тобто у відкритому заволодінні чужим майном (грабіж), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 вбачається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливого внесення застави.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали.

Прокурор додатково просила визначити розмір застави в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та застосувати обов`язки визначені КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні обставини скоєння ним кримінального правопорушення визнав. Показав, що надалі готовий співпрацювати з органом досудового розслідування та судом. Вказав, що має неофіційну роботу на СТО в м. Чернівці, що і є джерелом його доходів. Зазначив, що проживає разом з матір`ю, яка отримує пенсію та здійснює догляд за його молодшим братом, який є особою з інвалідністю.

Щодо обрання запобіжного заходу, то заперечував проти цього. Просив обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання.

Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення слідчого, думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 05 грудня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003946 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

05.12.2025 ОСОБА_5 затримано та того ж дня йому за ч. 4 ст. 186 КК України повідомлено про підозру. Останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 183 ч. 1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м?яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовується до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно зі ст.ст.7-9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Це вбачається з рапорту ЧЧ від 04.12.2025; заяви про вчинення кримінального правопорушення від 04.12.2025; протоколу огляду місця події від 04.12.2025, а саме приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколу допиту потерпілої ОСОБА_9 від 05.12.2025; протоколу проведення слідчого експерименту за участі потерпілої ОСОБА_9 від 05.12.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 05.12.2025; протоколу проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_8 від 05.12.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 05.12.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 05.12.2025; протоколу проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_11 від 05.12.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 05.12.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_13 від 05.12.2025; протоколу проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_13 від 05.12.2025; протоколу затримання особи підозрюваної у вчинення кримінального правопорушення від 05.12.2025; повідомлення про підозру ОСОБА_5 ; протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 .

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Також вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст.177 КПК України. Береться до уваги і той факт, що підозрюваний не має достатньо міцних соціальних зв?язків, оскільки проживає з матір`ю, не одружений, офіційно не працевлаштований, має тимчасовий заробіток, відсутні відомості про характеристику особи по місцю проживання.

З врахуванням вказаного, а також виду покарання, що йому загрожує, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки органом досудового розслідування ще не проведено цілий ряд слідчих (розшукових) дій та крім того, підозрюваний покинув місце вчинення кримінального правопорушення незважаючи на вимоги потерпілої. Також останній може вчинити інші кримінальні правопорушення в даній сфері, оскільки вже засуджений за вчинення кримінального правопорушення проти власності, а також вчинив новий злочин в період іспитового строку. Крім того, стороною обвинувачення надано суду відомості про систематичне вчинення підозрюваним адміністративних правопорушень в сфері порушення вимог ПДР України з накладенням адміністративних стягнень.

Стороною обвинувачення також доведено, що існує такий ризик як можливість впливати на потерпілу та свідків, оскільки деякі із свідків є друзями підозрюваного, а інші братами та можуть під його впливом змінити покази. Інші свідки проживають в сусідньому населеному пункті та є знайомими особами.

Саме тому, слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання ризиків, які зазначені в клопотанні та доведені в судовому засіданні, застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу є безпідставним і не забезпечить належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 .

Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Частиною четвертою вказаної статті регламентовано випадки коли слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні.

Обставини про які йдеться в клопотанні не підпадають під заборону визначену в даній статті.

Враховуючи обставини кримінального провадження, те, що процесуальний закон не містить заборони на визначення застави в даному випадку, майновий стан підозрюваного та його родичів, вважаю за необхідне визначити підозрюваному заставу в межах шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає (3028 грн х 60 розмірів) 181680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст. 194 ч. 5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого відділення №1 (м.Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Кіцманського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Чернівецький слідчий ізолятор» строком до 03 лютого 2026 року 13-39 години.

Одночасно для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України визначити запобіжний захід у вигляді застави в межах шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає (3028 грн х 60 розмірів) 181680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Заставнівського районного суду Чернівецької області: отримувач коштів ГУК у м.Києві (м.Київ) 22030200, код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998, номер рахунку UA0008745, код класифікації доходів бюджету - 22030200.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися за межі с. Борівці Чернівецького району Чернівецької області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

- утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну в разі їх наявності.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 03 лютого 2026 року.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної Установи «Чернівецький слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної Установи «Чернівецький слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово відділення №1 (м.Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області, Заставнівський відділ Чернівецької окружної прокуратури та слідчого суддю Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого-судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали після проголошення негайно вручити прокурору та підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_14