Номер провадження 1-кс/754/4008/25
У Х В А Л А

Іменем України

12 грудня 2025 року

слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

з участю захисника ОСОБА_4

розглянувши в режимі відеоконференції клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_5 про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_6 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, освіта вища, військовослужбовця в/ НОМЕР_1 , не одруженого, проживаючого: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_5 за погодження з прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 подала до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.407ч.5 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що існують ризики, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, незаконно впливатиме на свідків, ухилятиметься від забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні, вказує, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, із застосуванням насильства, може ухилятись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків.

Адвокат заперечував щодо задоволення клопотання, оскільки прокурор в своєму клопотанні не навів достатність ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, за наявністю яких підозрюваному ОСОБА_6 необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою. Просить обрати інший запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, а саме домашній арешт.

Підозрюваний підтримав думку захисника, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Заслухавши підозрюваного, захисника, прокурора, дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, прихожу до наступного.

Судом встановлено, що в Деснянському УПГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за №0002636 від 17.09.2024 року, відносно ОСОБА_6 за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст.407ч.5 КК України, а саме що, лейтенант ОСОБА_6 19.06.2025 року будучи направленим для обстеження до КНП`Київська міська клінічна лікарня №5» до медичної установи не з`явився, до місця розташування військової частини НОМЕР_2 не повернувся, проводив час на власний розсуд, поки 11.12.2025 року не був затриманий працівниками поліції у порядку ст..208 КПК України.

11.12.2025 року в порядку ст.ст.276-278 КПК України ОСОБА_6 повідомлений про підозру.

У відповідності до протоколу затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочину, ОСОБА_6 затриманий 11.12.2025 року о 09-20год.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно п.175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів які обґрунтовують клопотання, встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи тяжкість злочину, те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом; ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення у воєнний час, що виключає застосування до підозрюваного ОСОБА_6 інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому слідчий суддя дійшов до висновку про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Судом при обранні запобіжного заходу враховано вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Крім того, слідчий суддя при обранні запобіжного заходу також враховує вимоги ч.8ст.176 КПК України, відповідно до якої під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються у вчиненні злочину передбаченого ст..407 КК України застосовується виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою

Застосування щодо ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання реалізації ним встановленого ризиків переховування від органу досудового розслідування та суду, впливу на свідків у провадженні, можливості вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, зважаючи на доволі високий ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, ймовірність впливу на свідків, можливістю вчинити інше кримінальне правопорушення дія запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідною для запобігання їх реалізації у майбутньому.

Крім того слідчий суддя приходить до висновку, що у відповідності до ст.183ч.4п.5 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.177 та 178 цього Кодексу, про відсутність необхідності визначення підозрюваному розміру застави у кримінальному провадженні.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.177,178,183,184,192-194,196,197 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_7 погоджене прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 - запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з 09год.20хв. 11 грудня 2025 року.

Строк дії ухвали - до 09год.20хв. 08 лютого 2026 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя