КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа № 552/87/26
Провадження № 1-кс/552/49/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.01.26

09 січня 2026 року слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтава клопотання слідчої СВ відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Полтави 08.01.2026 звернулася слідча СВ відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 із клопотанням, погодженим з прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000009 від 07.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У клопотанні слідча просить накласти арешт на річ, вилучену у ході проведення огляду, 07.01.2026 року, в період часу з 16 год 30 хв по 16 год 59 хв, за адресою м. Полтава, вул. Решетилівська 85Б, а саме: повітродувний пристрій фірми «STIHL» моделі BG50 у корпусі помаранчева-сірого кольору, який поміщено до паперової коробки, опечатану та скріплену підписами учасників.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні СВ відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000009 від 07.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 06.01.2026 до чергової частини відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, надійшла письмова заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 про те, що на початку грудня 2025 року, невідома особа, таємно, шляхом вільного доступу, з метою особистого збагачення в умовах військового стану, викрала бензинову повітродувку марки STIHL BG 50 яка знаходилася на території ТОВ «АПЦ-груп» за адресою: м. Полтава, вул. Решетилівська, 85 Б, чим останньому було завдано матеріального збитку на суму близько 7500 грн.

Так, 07.01.2026 року, в період часу з 16 год 30 хв по 16 год 59 хв, за адресою: м. Полтава, вул. Решетилівська, 85Б, громадянин ОСОБА_5 , добровільно видав працівникам поліції повітродувний пристрій фірми «STIHL» моделі BG50 у корпусі помаранчева-сірого кольору, який поміщено до паперової коробки, опечатану та скріплену підписами учасників.

07.01.2026 року постановою слідчої СВ відділу поліції № 1 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , вилучене під час огляду майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вилучене майно, оскільки відсутність такого заходу може спричинити його зникнення, втрату або пошкодження.

У судове засідання слідча ОСОБА_3 , власник майна ОСОБА_5 та прокурор ОСОБА_4 не з`явилися, надали суду заяви, у яких просили проводити розгляд справи без їх участі, зазначивши, що клопотання про накладення арешту на майно підтримують та просять задовольнити (а.с. 16, 17, 18).

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття у судове засідання слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази та матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з вимогами пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з частиною 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з частиною 1 статті 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Матеріалами, доданими до клопотання, а саме: витягом з ЄРДР від 07.01.2026 (а.с. 4), протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 06.01.2026 (а.с. 5-6), протоколом допиту потерпілого ОСОБА_5 від 07.01.2026 (а.с. 7-8), заявою потерпілого ОСОБА_5 від 07.01.2026, відповідно до якої він добровільно віддав працівникам поліції пристрій фірми «STIHL» моделі BG50 у корпусі помаранчева-сірого кольору для огляду та вилучення (а.с. 9), протоколом огляду від 07.01.2026, проведеного у період часу з 16 год 30 хв по 16 год 59 хв, за адресою: м. Полтава, вул. Решетилівська, 85Б (а.с. 10-11), постановою слідчої СВ ВП № 1 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 07.01.2026 року про визнання речовим доказам (а.с. 12) доведено наявність достатніх підстав вважати, що дійсно було вчинено кримінальне правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000009 від 07.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Повітродувний пристрій фірми «STIHL» моделі BG50 у корпусі помаранчева-сірого кольору, який поміщено до паперової коробки, опечатану та скріплену підписами учасників - визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000009 від 07.01.2026 (а.с. 12).

Отже, вказане майно має значення для забезпечення кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що воно є доказом у кримінальному правопорушенні. Крім того, наявні достатні підстави вважати, що майно відповідає критеріям, передбаченим статтею 98 КПК України, і підлягає арешту. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити його належному проведенню. На виконання вимог частини 1 статті 173 КПК України, слідчий у своєму клопотанні обґрунтував необхідність арешту зазначеного майна, а також довів наявність ризиків, передбачених пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України.

Як вбачається із клопотання слідчої, накладення арешту на вилучене майно він обґрунтовує як необхідну процесуальну міру для забезпечення всебічного, повного та неупередженого розслідування вказаного кримінального правопорушення. Зазначене обумовлено потребою збереження речових доказів та можливістю їх використання під час проведення подальших слідчих (розшукових) дій.

На даному етапі досудового розслідування наявні потреби кримінального провадження виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою належного його забезпечення. При цьому слідчий суддя на цій стадії не має повноважень вирішувати питання, які підлягають розгляду судом під час розгляду справи по суті, зокрема - не має права оцінювати докази з точки зору їх достатності чи допустимості для встановлення вини або невинуватості фізичної чи юридичної особи. Завдання слідчого судді полягає у здійсненні розумної оцінки сукупності наданих матеріалів на предмет наявності вірогідних даних про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, що є достатньою підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчої СВ відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000009 від 07.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на повітродувний пристрій фірми «STIHL» моделі BG50 у корпусі помаранчева-сірого кольору, який поміщено до паперової коробки, опечатану та скріплену підписами учасників, вилучену у ході проведення огляду, 07.01.2026 року, в період часу з 16 год 30 хв по 16 год 59 хв, за адресою м. Полтава, вул. Решетилівська 85Б.

Визначити місцем зберігання вказаних речового доказу кімнату зберігання речових доказів Відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області за адресою: м. Полтава, вул. Решетилівська, 30.

Після проведення всіх необхідних слідчих дій, передати речовий доказ - повітродувний пристрій фірми «STIHL» моделі BG50 у корпусі помаранчева-сірого кольору, який поміщено до паперової коробки, опечатану та скріплену підписами учасників, на відповідальне зберігання законному володільцю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали негайно направити прокурору, слідчій та власнику майна.

Роз`яснити, що відповідно до статті 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів до Полтавського апеляційного суду з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1