Справа №464/8799/25
пр.№ 1-кс/464/132/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2026 року слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції), захисника ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції), обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_6 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000930 від 19 листопада 2025 року,

в с т а н о в и в :

09 лютого 2025 року прокурор Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_8 звернулася до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_9 .

В обґрунтування клопотання покликається на те, що 06 лютого 2026 року Львівською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Західного регіону до Сихівського районного суду м.Львова скеровано обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000930 від 19 листопада 2025 року про обвинувачення ОСОБА_9 у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст.407, ч.4 ст.185 КК України. Підготовче судове засідання на даний час не призначене. В рамках вказаного кримінального провадження 15 грудня 2025 року ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст.407, ч.4 ст.185 КК України. Ухвалою слідчого судді Сихівського районного суду м.Львова від 17 грудня 2025 року підозрюваному ОСОБА_9 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12 лютого 2026 року, включно, із визначенням розміру застави - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн.

Зазначає, що будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не встановлено. Так, обвинувачений може переховуватися від суду, так як у разі визнання ОСОБА_9 винним, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, відтак страх та невідворотність в майбутньому покарання за вчинені ним діяння, можуть спонукати останнього ухилятися від суду. Також, ОСОБА_9 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки проживає недалеко від їхнього місця проживання; вчиняти інші кримінальні правопорушення. Вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти таким ризикам, тому просить продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, із альтернативою внесення застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн іх покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав, викладених у такому та просив клопотання задоволити.

Обвинувачений та захисник заперечили проти задоволення клопотання, просили обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, однак, якщо суд не знайде підстав для зміни запобіжного заходу, то зменшити розмір застави.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, обвинуваченого та його захисника, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного висновку.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини» унормовано питання застосування/продовження запобіжного заходу на стадії, коли обвинувальний акт надійшов до суду, але до початку підготовчого судового засідання закінчується строк дії запобіжного заходу, застосований до обвинуваченого, та це питання віднесено до повноважень слідчого судді.

Згідно системи автоматизованого розподілу «Д-3» встановлено, що на розгляді у Сихівському районному суді м.Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000930 про обвинуваченню ОСОБА_9 у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст.407, ч.4 ст.185 КК України. Підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні на даний час не призначено.

Вирішення питання слідчим суддею щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу, яка в свою чергу регламентує таке:

- заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості провадження (ч.1 ст.131 КПК);

- метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується (ч.1 ст.177 КПК);

- підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК (ч.2 ст.177 КПК);

- при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини (ч.1 ст.178 КПК);

- під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч.1 ст.194 КПК);

- при розгляді доцільності продовження строку тримання під вартою у т.ч. ураховуються обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (ст.199 КПК).

Як встановлено, ухвалою Сихівського районного суду м.Львова від 17 грудня 2025 року ОСОБА_9 обрано слідчим суддею запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, до 12 лютого 2026 року, включно, із визначенням розміру застави - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн. При цьому встановлено ризики того, що ОСОБА_9 може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя виходить з того, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК), а відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30 серпня 1990 року (заяви №12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява №42310/04).

Обвинувальний акт відносно обвинуваченого перебуває на розгляді в суді.

Згідно з п.13 ч.1 ст.3 КПК обвинувачення - твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_9 до вчинення вказаних кримінальних правопорушень в матеріалах кримінального провадження, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду клопотань, на думку слідчого судді, міститься достатньо для висновку про обґрунтованість пред`явленої підозри та, що така відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наявним ризикам, у той час як підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України (ч.2 ст.177 КПК України).

Окрім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя також враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним (до 10 років позбавлення волі), особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, сімейний (не одружений) та майновий стан (відсутнє постійне офіційне місце роботи).

Відтак, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора підлягає до задоволення.

У відповідності до ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Як вбачається з норми ч.1 ст.219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або внесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Положеннями ч.3 ст.197 КК України та ч.1 ст.219 КПК України передбачено, що слідчим суддею може бути продовжено запобіжний захід в межах строку досудового розслідування, однак такий завершився, оскільки кримінальне провадження скеровано до суду з обвинувальним висновком.

Клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою скеровано до суду слідчому судді, поряд з направленням та реєстрацією кримінального провадження з обвинувальним актом.

Відповідно до п.24 ч.1 ст.3 КПК України судове провадження кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Нормою ч.4 ст.176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором.

Аналогічно передбачено й ч.6 ст.199 КПК України, що у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Частиною 4 ст.199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченому для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Оскільки законодавцем не визначеного іншого строку продовження запобіжного заходу слідчим суддею, як в межах строку досудового розслідування, який завершився моментом направленням кримінального провадження з обвинувальним актом до суду, не урегульовано питання продовження строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання, однак покладено обов`язок на слідчого суддю розглянути таке клопотання, вважаю за необхідне продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_9 до проведення підготовчого засідання, але не довше ніж на 60 днів, з визначенням розміру застави, та вважаю, що такий запобіжних захід буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_9 виключає можливість задоволення клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на більш м`який. Оскільки обвинуваченому визначено мінімальний розмір застави, то й клопотання захисника про зменшення такого розміру до задоволення не підлягає.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 199, 205 КПК України,

у х в а л и в :

клопотання прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_6 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_10 , у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000930 від 19 листопада 2025 року задоволити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до проведення підготовчого засідання у кримінальному провадженні, але не довше ніж 60 днів, а саме до 10 квітня 2026 року включно, із визначеним розміром застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 66560 грн.

У разі внесення ОСОБА_11 вказаної суми застави покласти на нього обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою суду; не відлучатися із Львівської області, без дозволу суду; утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні №0000930 від 19 листопада 2025 року; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання даних обов`язків, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому та направити начальнику державної установи «Львівська установа виконання покарань (№19)».

Ухвала слідчого судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_12