справа № 388/2835/25
провадження № 1-кс/388/489/2025
УХВАЛА

11.12.2025м. Долинська

Слідчий суддя Долинського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , при секретарісудового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання підозрюваної ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, застосованого у межах кримінального провадження,відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025 за № 0000222 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

встановив:

у провадження слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області надійшло клопотання підозрюваної ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 14.08.2025, у межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025 за № 0000222 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, - у якому заявник просила:

- передати їй на відповідальне зберігання належний їй автомобіль «Toyota», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

На обґрунтування клопотання заявник зазначила, що у кримінальному провадженні проведені всі експертні дослідження та їй повідомлено про підозру. Вона наразі самостійно виховує двох малолітніх дітей, оскільки її чоловік проходить службу у ЗСУ на сході України, у зв`язки чим у неї є необхідність у використанні належного їй автомобіля, як засобу для пересування. Також зазначила, що вона раніше не судима, активно сприяє проведенню досудового розслідування та повністю визнає свою вину у вчиненому кримінальному правопорушенні.

Заявник звернулась до слідчого судді із клопотанням про розгляд клопотання за її відсутності.

Слідчийзвернувся до слідчого судді із заявою про розгляд клопотання за його відсутності у зв`язку із службовою зайнятістю. Пояснень з приводу доводів клопотання не надав та не навів доводів необхідності продовження застосування арешту майна.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється

Враховуючи дану явку учасників судового провадження та керуючись вказаними вище процесуальними нормами, слідчий суддя визнав за можливе розглянути клопотання за відсутності заявника та слідчого, без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали, надавши оцінку доводам наведеним у клопотанні слідчий суддя дійшов висновків про таке.

У провадженні слідчого відділу відділення поліції №1 Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025 за № 0000222 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 14.08.2025 за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, у межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025 за № 0000222 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, - накладено арешт шляхом вилучення та зберігання на території органу Національної поліції України за адресою: проспект Інженерів, 1, м. Кропивницький, зокрема, на:

- автомобіль «Toyota Yaris», ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_1 .

За змістом зазначеної ухвали слідчого судді арешт було застосовано з метою збереження вказаного майна як речового доказу.

Слідчому судді учасниками судового провадження не повідомлено та не надано доказів на підтвердження виявлення на арештованому майні слідів або інших відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за ч. 1 ст. 286 КК України.

Крім того, слідчим не повідомлено слідчому судді у межах даного судового провадження про процесуальні дії, які вчинялись або які необхідно вчинити з метою виявлення та фіксації слідів на арештованому майні.

При цьому, відповідно до змісту пред`явленої підозри за обставин можливого вчинення кримінального правопорушення автомобіль «Toyota Yaris» з іншими транспортними засобами чи речами під час дорожньо-транспортної пригоди не контактував.

З огляду на наведені вище встановлені обставини слідчим суддею відзначається таке.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Так, за приписами ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Положеннями ст. 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (ч. 4 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя вважає доведеним, що наявні обґрунтовані підстави вважати, що зазначений у клопотанні транспортний засіб, з якого заявник просить частково зняти арешт, може бути доказом у кримінальному провадженні та відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, оскільки міг були знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Отже є необхідність у продовженні дії заходів щодо збереження транспортного засобу як речового доказу шляхом заборони його продажу, передачі в оренду, позичку тощо.

Положеннями ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слід відзначити, що застосований ухвалою слідчого судді від 14.08.2025 арешт майна встановив заборону власнику у реалізації права на відчуження, розпорядження та користування цим майном. При цьому, заявник фактично просить надати їй можливість користуватися своїм майном.

На переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси володільця майна та не матиме тяжких наслідків у разі арешту, як тимчасового заходу, саме у частині заборони відчуження зазначеного майна, оскільки є потреба у використанні цього майна власником за прямим призначення - пересування та перевезення пасажирів та/чи вантажу.

З урахуванням викладеного, з метою збереження майна, яке визнано речовим доказом, та яке має значення для кримінального провадження, а також з метою дотримання розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження доцільним є часткове скасування арешту, а саме, у частині вилучення майна та залишення обмеження, щодо відчуження цього майна, на підставі чого клопотання слід задовольнити.

Керуючись статтями 98, 170-175, 369-372 КПК України,

постановив:

клопотання підозрюваної ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна, застосованого у межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2025 за № 0000222 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, - задовольнити.

Скасувати арешт майна, застосований ухвалою слідчого судді від 14.08.2025 (справа № 388/1633/25) у частині зберігання автомобіля «Toyota Yaris», ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , на території майданчику Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області за адресою: проспект Інженерів, 1 м. Кропивницький.

Накладений ухвалою слідчого судді від 14.08.2025 (справа № 388/1633/225) арешт на автомобіль «Toyota Yaris», ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , - залишити чинним у частині заборони його відчуження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1