Справа № 132/3536/25
Провадження №1-кп/132/233/26
Ухвала

Іменем України

20 січня 2026 року Калинівський районний суд Вінницької області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Калинівка кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000296 від 21.08.2025 року відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, уродженки с. Польова Лисіївка, Калинівського району Вінницької області, жительки АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

по вчиненню кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

На адресу Калинівського районного суду Вінницької області з Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000296 від 21.08.2025 року, відносно ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Калинівського районного суду Вінницької області від 22.10.2025 року, визначено склад суду з розгляду даного обвинувального акту, а саме головуючого суддю ОСОБА_1 .

В підготовчому судовому засіданні потерпілий ОСОБА_5 подав письмове клопотання про звільнення обвинуваченої ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, на підставі ст. 46 КК України, у зв`язку з примиренням винної з потерпілим, яке підтримав та просив задоволити. Крім того, згідно поданої письмової заяви претензій до обвинуваченої ОСОБА_3 не має, завдані збитки йому відшкодовані.

Обвинувачена ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні підтримала зазначене клопотання потерпілого, просила суд звільнити її від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, на підставі ст. 46 КК України, у зв`язку з примиренням винної з потерпілим, та закриття кримінального провадження на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Прокурор ОСОБА_4 проти звільнення обвинуваченої ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, на підставі ст. 46 КК України, у зв`язку з примиренням винної з потерпілим, та закриття кримінального провадження на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, не заперечував, зазначивши, що наявні правові підстави для задоволення вказаного клопотання.

З`ясувавши доводи поданого клопотання, вислухавши позицію сторін кримінального провадження, дослідивши його матеріали, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав:

Пунктом 2 частини третьої статті 314 КПК України передбачено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 5-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Згідно пункту 1 частини другої статті 284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до частини першої статті 285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Положеннями статті 46 КК України визначено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Таким чином, умовою звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням із потерпілим (стаття 46 КК України) є вчинення нею вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину.

Примирення винної особи з потерпілим (потерпілими) належить розуміти як акт прощення її ним (ними) в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів.

Звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди, тобто особа визнає себе винуватим та у учасників не виникає сумнівів щодо її винуватості у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Зазначена підстава дозволяє суду в більш спрощеній формі завершити кримінальне провадження, що надає можливість оптимізувати кримінальну процесуальну діяльність та збалансувати інтереси її учасників, врегулювати кримінально-правовий конфлікт у оптимальний спосіб, не залучаючи до цього зайвих ресурсів, забезпечити у якомога стислі строки захист прав і законних інтересів потерпілого.

Дана правова позиція узгоджується з роз`ясненнями, викладеними у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23 грудня 2005 року, та правовими висновками, наведеними в постанові Верховного Суду від 19 лютого 2024 року у справі № 554/11426/22.

З матеріалів кримінального провадження № 0000296 від 21.08.2025 року вбачається, що обвинувачена ОСОБА_3 вперше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 286 КК України, яке згідно положень статті 12 КК України, відноситься до категорії нетяжкого злочину, свою вину у вчиненому визнала повністю, примирилася з потерпілим та усунула заподіяну йому шкоду, про що потерпілий ОСОБА_5 зазначив під час судового засідання та у поданій письмовій заяві, який вважав можливим звільнити обвинувачену від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 286 КК України, відповідно до вимог ст. 46 КК України.

Згідно правової позиції, викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 439/397/17, саме потерпілий (тобто особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо спричинено шкоду) може виразити свою волю про прощення винного, на підставі чого приймається рішення про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності згідно ст. 46 КК України.

Отже, зі змісту положень ст. 46 КК України та усталеної судової практики вбачається, що вирішення питання про закриття справи у зв`язку з примиренням винного з потерпілим, залежить від волевиявлення вищевказаних осіб та досягнення ними примирення.

З огляду на встановлені у даній справі обставини, суд дійшов висновку, що обвинувачена підлягає звільненню від кримінальної відповідальності, у зв`язку з примиренням винної з потерпілим, на підставі ст. 46 КК України, а кримінальне провадження підлягає закриттю на підставі п. 2 ч. 3 ст. 314, п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Відповідно до пункту 20 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» від 23 грудня 2005 року № 12, звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити відповідно до вимог чинного кримінального процесуального законодавства питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, відшкодування судових витрат тощо.

Суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті, у тому числі й в ухвалі про закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності. Зокрема, звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, розподіл процесуальних витрат тощо. До такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 червня 2020 року у справі № 598/1781/17.

У разі згоди особи на завершення кримінального провадження без використання своїх прав на доведення своєї невинуватості у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, всі процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані з розслідуванням кримінального провадження, повинна відшкодувати саме вона (ухвали Верховного Суду від 21 лютого 2024 року у справі № 274/4958/23), та від 08 квітня 2024 року у справі № 285/784/23).

Наведене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постановах Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29 вересня 2021 року у справі № 342/1560/20, та від 01 лютого 2024 року у справі № 930/497/23.

Згідно положень частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Речові докази, тимчасово вилучені під час розгляду даного кримінального провадження, а саме: автомобіль марки «Kia Rio», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_6 ; велосипед зеленого кольору без маркування, який належить ОСОБА_5 , які відповідно до постанови старшого слідчого відділу відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 21 серпня 2025 року, поміщені на майданчик тимчасового затримання транспортних засобів та камери зберігання речових доказів відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області, після набуття ухвалою суду законної сили, необхідно повернути власникам (законним володільцям).

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області від 25.08.2025 року у справі № 132/2773/25 на: автомобіль марки «Kia Rio», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_6 ; велосипед зеленого кольору без маркування, який належить ОСОБА_5 , після набуття ухвалою суду законної сили, необхідно скасувати.

Процесуальні витрати на залучення експертів у розмірі 3119 грн. 90 коп. (висновок експерта від 03.09.2025 року № СЕ-19/102-25/18533-ІТ за результатами проведення дослідження обставин і механізму ДТП, електротехнічного (технічної експлуатації електроустаткування), технічного стану ТЗ); 3119 грн. 90 коп. (висновок експерта від 03.09.2025 року № СЕ-19/102-25/18534-ІТ за результатами проведення дослідження обставин і механізму ДТП, електротехнічного (технічної експлуатації електроустаткування), технічного стану ТЗ); 2228 грн. 50 коп. (висновок експерта від 15.10.2025 року № СЕ-19/102-25/21819-ІТ за результатами проведення дослідження обставин і механізму ДТП, електротехнічного (технічної експлуатації електроустаткування), технічного стану ТЗ), а всього 8468 грн. 30 коп., необхідно стягнути з ОСОБА_3 на користь держави.

На підставі викладеного та керуючись ст. 46 КК України, ст. 284 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання потерпілого ОСОБА_5 , підтримане обвинуваченою ОСОБА_3 , про звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, на підставі ст. 46 КК України, у зв`язку з примиренням винної з потерпілим, заявлене в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000296 від 21.08.2025 року, відносно ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України задовольнити.

Звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 286 КК України, на підставі ст. 46 КК України, у зв`язку із примиренням з потерпілим ОСОБА_5 .

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000296 від 21.08.2025 року, відносно ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України закрити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експертів у розмірі 3119 грн. 90 коп. (висновок експерта від 03.09.2025 року № СЕ-19/102-25/18533-ІТ за результатами проведення дослідження обставин і механізму ДТП, електротехнічного (технічної експлуатації електроустаткування), технічного стану ТЗ); 3119 грн. 90 коп. (висновок експерта від 03.09.2025 року № СЕ-19/102-25/18534-ІТ за результатами проведення дослідження обставин і механізму ДТП, електротехнічного (технічної експлуатації електроустаткування), технічного стану ТЗ); 2228 грн. 50 коп. (висновок експерта від 15.10.2025 року № СЕ-19/102-25/21819-ІТ за результатами проведення дослідження обставин і механізму ДТП, електротехнічного (технічної експлуатації електроустаткування), технічного стану ТЗ), а всього 8468 грн. 30 коп.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області від 25.08.2025 року у справі № 132/2773/25 на: автомобіль марки «Kia Rio», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_6 ; велосипед зеленого кольору без маркування, який належить ОСОБА_5 , після набуття ухвалою суду законної сили, скасувати.

Речові докази, тимчасово вилучені під час розгляду даного кримінального провадження, а саме: автомобіль марки «Kia Rio», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_6 ; велосипед зеленого кольору без маркування, який належить ОСОБА_5 , які відповідно до постанови старшого слідчого відділу відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 21 серпня 2025 року, поміщені на майданчик тимчасового затримання транспортних засобів та камери зберігання речових доказів відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області, після набуття ухвалою суду законної сили, повернути власникам (законним володільцям).

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Калинівський районний суд Вінницької області шляхом подання апеляційної скарги протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: