У Х В А Л А

Іменем України

09 вересня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ у Вінницькій області майора юстиції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС слідчого відділу УСБУ у Вінницькій області майор юстиції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом УСБУ у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000137 від 03.09.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 114-2 КК України, в ході здійснення якого виникла необхідність в накладенні арешту на майно вилучене 03.09.2025 в ході здійснення якого виникла необхідність в накладенні арешту на майно вилучене 03.09.2025 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_5 .

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

До заходів забезпечення кримінального провадження віднесено накладення арешту на майно (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК).

Згідно з частиною третьою статті 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. (ч. 2 ст. 170 КПК)

Відповідно до частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянка України ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу місця дислокації роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме пункту попереднього збору та формування команд військовозобов`язаних для відправлення до військових організаційних структур за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22:30 01.08.2025 до 05:00 02.08.2025, умисно, в умовах особливого періоду, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, за допомогою власного мобільного телефону у соціальній мережі «TikTok», через акаунт « ОСОБА_6 », здійснювала пряму відеотрансляцію, під час якої демонструвалися особи, що висловлювали невдоволення мобілізаційними заходами, які проводилися ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У ході трансляції ОСОБА_5 публічно закликала присутніх до вчинення дій, спрямованих на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в умовах воєнного стану.

Унаслідок зазначених умисних протиправних дій, скоєних ОСОБА_5 під час дії воєнного стану, військовослужбовці ІНФОРМАЦІЯ_3 не змогли вчасно виконати свої службові обов`язки, пов`язані з проведенням мобілізаційних заходів в особливий період.

Згідно з висновком експерта Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України №176/25-21 від 12.08.2025, у висловлюваннях ОСОБА_5 зафіксовано заклики до перешкоджання законній діяльності представників Збройних Сил України, ОМТЦК та СП, а також заклики до вчинення фізичних дій щодо військовослужбовців, погрози їхньому життю та здоров`ю, спонукання до знищення майна. З огляду на контекст дії воєнного стану, ці дії можуть бути кваліфіковані як перешкоджання законній діяльності військових формувань в особливий період.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 29 серпня 2025 року по справі №127/27370/25 надано дозвіл слідчим відділу Управління СБ України у Вінницькій області, які входять до складу слідчої групи, у кримінальному провадженні №0000137 від 03.09.2025, на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з метою відшукання і вилучення мобільних терміналів, планшетних комп`ютерів, ПЕОМ, ноутбуків, носіїв інформації, на яких збережені зображення, відеофайли та зразки, електронні листи, текстові файли, тобто сліди використання вищевказаної соціальної мережі, а також метеріали, що підтверджують особу-користувача соціальної сторінки, заборонену друковану продукцію, блокноти, записники, нотатки, особисті речі (одяг, взуття, в який ОСОБА_5 була одягнена з 01.08.2025 на 02.08.2025 під час здійснення протиправних дій).

В подальшому, 03.09.2025 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон IPhone 14 Pro Max 128 Gb, IMEIl: НОМЕР_1 , IME12: НОМЕР_2 , який містить сім-картку з абонентським номером НОМЕР_3 ?, який поміщено до сейф-пакету 3379569; сім-картку мобільного оператора «Київстар» з абоненським номером ? НОМЕР_4 ?, жіночий спортивний костюм рожевого кольору.

Вищевказані обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0000137 від 03.09.2025 та іншими документами доданими на обґрунтування клопотання.

Постановою слідчого від 03.09.2025 вилучене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.

Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 03.09.2025 в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон IPhone 14 Pro Max 128 Gb, IMEIl: НОМЕР_1 , IME12:

НОМЕР_2 , який містить сім-картку з абонентським номером НОМЕР_3 ?, який поміщено до сейф-пакету 3379569; сім-картку мобільного оператора «Київстар» з абоненським номером ? НОМЕР_4 ?, яка поміщена до сейф-пакету 2085022; жіночий спортивний костюм рожевого кольору, який поміщено до сейф-пакету 2085023.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ у Вінницькій області майора юстиції ОСОБА_3 .

Зобов`язати старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ у Вінницькій області майора юстиції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя