Справа №949/1779/25
У Х В А Л А

11 грудня 2025 року Дубровицький районний суд Рівненської області у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дубровиця кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000172 від 02 червня 2025 року по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 332 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дубровицького районного суду Рівненської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 332 Кримінального кодексу України.

Під час судового розгляду прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про допит залегендованого свідка ОСОБА_8 в режимі відеоконференції з приміщення Дубровицького районного суду із застосуванням заходів, що унеможливлюють розпізнання обличчя.

Учасники судового провадження не заперечували проти допиту залегендованого свідка.

Заслухавши доводи учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 КПК України, свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Згідно з ч. 2 ст. 256 КПК України, особи, які проводили негласні слідчі (розшукові) дії або були залучені до їх проведення, можуть бути допитані як свідки. Допит цих осіб може відбуватися із збереженням у таємниці відомостей про цих осіб та із застосуванням щодо них відповідних заходів безпеки, передбачених законом.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві" (долі - Закон), забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, тобто у виявленні, попередженні, припиненні, розкритті або розслідуванні кримінальних правопорушень, а також у судовому розгляді кримінальних проваджень, - це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.

Виходячи із вимог п. "а" та п. "д" ст. 2 Закону, право на забезпечення безпеки шляхом застосування заходів, зазначених у статтях 1 і 7 цього Закону, за наявності відповідних підстав мають: особа, яка заявила до правоохоронного органу про кримінальне правопорушення або в іншій формі брала участь чи сприяла виявленню, попередженню, припиненню або розкриттю кримінальних правопорушень; свідок.

Відповідно до вимог п. "ж" ст. 7 Закону, заходами забезпечення безпеки, в тому числі, є: забезпечення конфіденційності відомостей про особу.

Забезпечення конфіденційності даних про особу може здійснюватися, відповідно до ст. 15 Закону, шляхом: а) обмеження відомостей про особу в матеріалах перевірки (заявах, поясненнях тощо), а також протоколах слідчих дій та інших матеріалах кримінального провадження, заміни прізвища, імені, по батькові в цих документах псевдонімами за постановою органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, дізнавача, прокурора або за ухвалою слідчого судді, суду про зміну анкетних даних. Ці постанови (ухвали) до матеріалів справи не приєднуються, а зберігаються окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження; б) проведення упізнання особи поза візуальним та аудіоспостереженням того, кого впізнають, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства; в) неоголошення будь-яким способом дійсних анкетних даних про осіб, які взяті під захист і підлягають виклику в судове засідання; г) виклику до суду цієї особи виключно через орган, який здійснює заходи безпеки; д) накладення тимчасової заборони на видачу відомостей про особу, взяту під захист, адресними бюро, паспортними службами, підрозділами державтоінспекції, довідковими службами АТС та іншими державними інформаційно-довідковими службами.

Зі змісту ст. 16 Закону вбачається, що у випадках та в порядку, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, для забезпечення безпеки учасника кримінального провадження, суд за власною ініціативою або за клопотанням учасників кримінального провадження може прийняти рішення про проведення допиту учасника кримінального провадження з використанням відеоконференції при трансляції з іншого приміщення, в тому числі у спосіб, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка дає показання.

Частиною 9 ст. 352 КПК України встановлено, що у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них. У разі якщо існує загроза ідентифікації голосу свідка, допит може супроводжуватися створенням акустичних перешкод. Перед постановленням відповідної ухвали суд зобов`язаний з`ясувати наявність заперечень сторін кримінального провадження проти проведення допиту свідка в умовах, що унеможливлюють його ідентифікацію, і в разі їх обґрунтованості відмовити у проведенні допиту свідка в порядку, визначеному цією частиною.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 336 КПК України передбачено, що у разі необхідності забезпечення безпеки осіб судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження).

Відповідно до реєстру матеріалів досудового розслідування, під час досудового розслідування проведено процесуальні дії, в тому числі допит свідка ОСОБА_8 .

Як зазначає прокурор у клопотанні, в межах вказаного кримінального провадження в ході досудового розслідування відносно свідка ОСОБА_8 застосовано заходи безпеки, а саме змінено його анкетні дані.

Враховуючи зазначені положення закону, беручи до уваги висунуте ОСОБА_4 та ОСОБА_5 обвинувачення, те, що залегендована особа ОСОБА_8 є свідком сторони обвинувачення, якому можуть бути відомі конкретні обставини кримінального правопорушення, яке інкримінуються ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , і є особою, до якої застосовано заходи безпеки, суд приходить до висновку про необхідність допиту даного свідка із використанням технічних засобів з іншого приміщення цього ж суду, у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію, із забезпеченням повної конфіденційності відомостей про його особу.

Згідно ч. 3 ст. 23 КПК України, сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 336, 352, 369- 372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про допит залегендованого свідка - задовольнити.

Провести допит залегендованого свідка ОСОБА_8 в порядку, передбаченому ч. 9 ст. 352 КПК України, з використанням технічних засобів з іншого приміщення Дубровицького районного суду Рівненської області, у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію, із забезпеченням повної конфіденційності відомостей про його особу.

Допит вказаного свідка провести у режимі відеоконференції з іншого приміщення Дубровицького районного суду Рівненської області.

Уповноваженою службовою особою Дубровицького районного суду Рівненської області забезпечити проведення допиту свідка ОСОБА_8 з використанням технічних засобів у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію, поклавши на неї обов`язок перед допитом вручити свідкові пам`ятку про процесуальні права та перебувати поряд зі свідком до закінчення допиту, забезпечити невтручання в допит будь-яких осіб в будь-який спосіб.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду ОСОБА_9