печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2025 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала клопотання, адвоката: ОСОБА_3 ,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в режимі відеоконференції провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , яка також діє в інтересах дітей ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 14.12.2023 року у справі № 757/56733/23-к у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.01.2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді в інтересах дітей ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського

районного суду міста Києва від 14.12.2023 року у справі № 757/56733/23-к у кримінальному провадженні №0000076 від 05.01.2023 року.

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що арешт майна є необґрунтованим, а в його подальшому застосуванні відпала потреба. Правові підстави для подальшого збереження арешту відсутні, оскільки встановлена судом заборона на проведення реєстраційних дій унеможливлює зміну юридичної адреси підприємства, будівля якого була фактично знищена внаслідок ворожого обстрілу 06.06.2025. Накладені обмеження на користування та розпорядження частками у статутному капіталі позбавляють законних власників можливості здійснювати господарську діяльність та керувати підприємством, що свідчить про надмірне та безпідставне обтяження майна.

В судовому засіданні особа, яка подала клопотання - адвокат ОСОБА_3 подане клопотання підтримала та просила задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином. На адресу суду надійшли письмові заперечення на клопотання.

Заслухавши думку адвоката ОСОБА_8 , дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 191 КК України.

В рамах вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.12.2023 у справі № 757/56733/23-к накладено арешт на корпоративні права ПП «Вектра Плюс» (), із забороною відчуження, розпоряджання та користування.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

За змістом ухвали арешт накладено з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), оскільки 16.11.2023 на адресу Головного слідчого управління Національної поліції України надійшла позовна заява від 07.11.2023 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Європабуд», та Приватного підприємства «ВЕКТРА ПЛЮС», про визнання цивільним позивачем та забезпечення відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням.

Будь яких додаткових даних чи доводів, які б свідчили, що на даний час необхідність в арешті майна відпала, в клопотанні не наведено та в судовому засіданні не надано.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Так у клопотанні про скасування арешту майна не наведено достатньо доказів того, що потреба в подальшому арешті майна у кримінальному провадженні відпала, на противагу чого, як встановлено в ухвалі про накладення арешту на майно, органом досудового розслідування у обґрунтовано такий ступінь втручання в право власності з метою збереження цивільного позову.

На підставі викладеного та враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а суб`єктом звернення у клопотанні не наведено об`єктивних підстав, що дали б слідчому судді можливість дійти висновку про те, що на даній стадії досудового розслідування у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна відпала потреба, вважаю, що в задоволенні клопотання cлід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , яка також діє в інтересах дітей ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 14.12.2023 року у справі № 757/56733/23-к у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.01.2023 року, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали о 08 год. 20 хв. 08.12.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1