УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2025 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених службових осіб Запорізької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 21.11.2025 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність уповноважених службових осіб Запорізької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 21.11.2025 року.

Обґрунтовуючи вимоги скарги заявник вказував на те, що 21.11.2025 року він звернувся до Запорізької обласної прокуратури з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, в якому просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом вчинення кримінального правопорушення пособництво тероризму.

Станом на день звернення до суду з вказаною скаргою заявник не отримав відомостей, що дані про кримінальні правопорушення за вказаною заявою внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а відтак бездіяльність уповноважених службових осіб Запорізької обласної прокуратури щодо цього факту оскаржено до суду.

В судове засідання заявник не з`явився, про день та час розгляду скарги повідомлений судом у встановленому законом порядку, надав заяву про розгляд справи за відсутності заявника, скаргу просить задовольнити.

Уповноважений представник Запорізької обласної прокуратури в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду скарги повідомлений у встановленому законом порядку, причини неявки слідчому судді не повідомив.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши скаргу, матеріали якими обґрунтовано її доводи, враховуючи позиції учасників кримінального провадження, зокрема, щодо участі у розгляді скарги, що є проявом принципу диспозитивності, слідчий суддя встановив наступне.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування регламентовано Главою 26 КПК.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржені такі рішення, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до положень частини першої ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зміст зазначеної статті містить конкретне та однозначне положення для регулювання певних процесуальних відносин, а саме дій слідчого, прокурора на початку досудового розслідування після подання особою заяви про повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, які вони зобов`язані зробити - невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 4 статті 214 КПК визначено, що слідчий прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до п. 1.2 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Так, частиною 5 статті 214 КПК визначено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Отже, сама норма кримінального процесуального закону опосередковано містить вимогу наявності у заяві, повідомленні відомостей про кримінальне правопорушення, а саме наявність ознак кримінального правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне.

Слідчий суддя зазначає, що певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Так, як слідує із матеріалів скарги, ОСОБА_3 до Запорізької обласної прокуратури подав повідомлення про кримінальне правопорушення від 21.11.2025 року, в якому просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом вчинення кримінального правопорушення пособництво тероризму, а також надіслати йому витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо порушення кримінального провадження.

Однак, уповноважені особи Запорізької обласної прокуратури не виконали вимоги, передбачені ст. 214 КПК України.

У повідомленні про вчинення кримінального правопорушення заявник зазначає, що «у повітряних силах звернули увагу, що російські ракети містять компоненти та комплектуючі, які виробляють компанії зі США, Китаю, Тайваню, Німеччини, Нідерландів і не тільки», а тому такі дії містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 111-2 КК України.

Перевіривши, повідомлені ОСОБА_3 у його зверненні до Запорізької обласної прокуратури відомості, слідчий суддя доходить висновку, що вони містять абстрактний характер, оскільки заявник в своєму повідомленні про злочин не наводить обставин вчинення вказаного злочину, не зазначає дії, які вказують на вчинення даного злочину. Обставини, про які йде мова у повідомленні, не є достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР кримінального правопорушення, за статтею КК України.

Слідчий суддя дійшов переконання, що аналіз положень статті 214 КПК дає підстави для висновку, що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що розгляд скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, обумовлює необхідність дослідження слідчим суддею самого повідомлення (заяви) про вчинення кримінального правопорушення на предмет того, чи може воно бути підставою для порушення кримінального провадження.

В даному випадку слідчий суддя не може виконувати абсолютно формальну функцію судового примусу уповноважених осіб вносити до ЄРДР всі без виключення заяви і повідомлення, які ними отримуються.

Враховуючи, що скарга не містить об`єктивних даних про вчинення вказаного заявником кримінального правопорушення, то слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги, а відтак доходить до висновку, що вказану скаргу слід залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги (ч. 2 ст. 307 КПК України).

Керуючись ст. ст. 60, 214, 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених службових осіб Запорізької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 21.11.2025 року відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів із дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1