Справа № 386/1999/25
Провадження № 1-кс/386/433/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2025 року селище Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

власника майна-підозрюваного ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000539, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України (далі - КК України), -

встановив:

Слідчий СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 , за погодженням начальника Новоархангельського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні №0000539, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, шляхом направлення 27.10.2025 клопотання поштою, яке надійшло до суду 28.10.2025 о 13 год. 04 хв.

В клопотанні зазначає, що СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000539, відомості у якому внесено до ЄРДР 24.10.2025, за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме: в умисному тяжкому тілесному ушкоджені, що спричинило смерть потерпілого.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 23.10.2025 близько 17 год. 30 хв., ОСОБА_3 , перебував у приміщені будинку АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , де спільно розпивали спиртні напої. Під час розпиття спиртних напоїв між ОСОБА_3 та ОСОБА_9 виник кофлікт на грунті ревнощів ОСОБА_9 до співмешканки ОСОБА_3 , ОСОБА_10 . Під час даного конфлікту у ОСОБА_3 виник умисел на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 . Реалізуючи свій злочинний умисел на спричинення тілесних ушкоджень, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи спричинити ОСОБА_9 тілесних ушкоджень, ОСОБА_3 наніс декілька ударів останньому кулаками в область обличчя та ногами в область грудної клітини. Продовжуючи свій злочинний умисел на спричинення тілесних ушкоджень, ОСОБА_3 взяв руками за руку ОСОБА_9 та потягнув його з кімнати будинку у веранду, де продовжив наносити тілесні ушкодження руками та ногами в область тулубу та обличчя. Після цього, ОСОБА_3 разом із ОСОБА_9 перемістились на територію занедбаного домоволодіння, яке розташоване по сусідству із домоволодінням АДРЕСА_1 , де ОСОБА_3 , продовжуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи їх настання, діючи умисно, наніс один удар кулаком в голову ОСОБА_9 від якого той упав на правий бік, а потім здійснив один удар взутою ногою в грудну клітину з переду ОСОБА_9 , який в той час перебував в положенні лежачи. Від нанесеного удару ОСОБА_9 захрипів, почав задихатися, тяжко дихати, втратив свідомість, у зв`язку з чим ОСОБА_3 перестав наносити тілесні ушкодження, після чого ОСОБА_9 було переміщено на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , де в подальшому останній від отриманих тілесних ушкоджень помер. Згідно лікарського свідоцтва про смерть №2205 від 24.10.2025 ОСОБА_9 спричинені тілесні ушкодження у вигляді множинних переломів ребер, закритої тупої травми грудної клітини, травматичний шок, від яких останній помер.

Таким чином, своїми умисними протиправними діями ОСОБА_3 вчинив умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст.121 КК України.

За вказаними фактами 24.10.2025 розпочате кримінальне провадження №0000539 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. 24.10.2025 року о 03 год. 38 хв. ОСОБА_3 затриманий на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України. 24.10.2025 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Слідчий зазначає, що в подальшому, 24.10.2025 під час проведення огляду місця події ОСОБА_3 добровільно видав свій мобільний телефон «Moto» Е14, який було вилучено та упаковано до спец. пакету PSP1105053. 25.10.2025 вказаний вилучений предмет приєднано до кримінального провадження, як речовий доказ та поміщено на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Враховуючи вищевикладене, слідчий просить накласти арешт на майно, а саме: мобільний телефон марки «Moto» Е14, який належать ОСОБА_3 , із забороною відчуження, користування та розпорядження до прийняття рішення у кримінальному провадження.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, про дату та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, подали заяви про розгляд клопотання в їх відсутність, зазначили, що клопотання підтримують та просять його задовольнити.

Власник майна-підозрюваний ОСОБА_3 в судовому засіданні відмовився надавати будь-які пояснення з приводу суті клопотання, разом з тим, не заперечував щодо накладення арешту на майно.

Захисник в судовому засіданні не заперечувала в накладенні арешту на майно оскільки її підзахисний сприяє досудовому розслідуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття прокурора, слідчого та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання про арешт майна та дослідивши додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України та подане в строк, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України, оскільки подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

В клопотанні та доданих до нього документах містяться достатні дані про існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, наявні підстави для арешту майна, що підтверджується:

- витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінального провадження за №0000539 (а.с. 5), копією постанови про створення групи слідчих від 24.10.2025 (а.с. 9-10), копією постанови про прийняття кримінального провадження до свого провадження від 24.10.2025 (а.с. 11) та копією постанови про призначення групи процесуальних прокурорів від 24.10.2025 (а.с. 12), згідно яких слідчий ОСОБА_5 входить до групи слідчих, які розслідують це провадження, а прокурор ОСОБА_6 - в групу прокурорів у цьому провадженні;

- копією рапорта старшого інспектора чергового СРПП Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_11 від 23.10.2025 про надходження повідомлення від працівника поліції ОСОБА_12 про виявлення трупу ОСОБА_9 (а.с. 6-8);

- копією протоколу затримання ОСОБА_3 в приміщенні СПД №2 Голованівського РВП о 03 год. 38 хв. 24.10.2025 (а.с. 13-15);

- копією резолютивної частини ухвали слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 26.10.2025 про обрання підозрюваному ОСОБА_3 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів (а.с. 16);

- копією заяви ОСОБА_3 про надання добровільної згоди на огляд мобільного телефону від 24.10.2025 (а.с. 17);

- копією протоколу огляду місця події від 24.10.2025, а саме в приміщенні кімнати слідчих дій, за участю ОСОБА_3 та захисника ОСОБА_4 , було оглянуто та вилучено мобільний телефон марки «Moto» Е14 чорного кольору (а.с. 18-21);

- копією постанови від 25.10.2025 про визнання речовими доказами речей в даному провадженні, в тому числі - мобільного телефону, на який слідчий просить накласти арешт (а.с. 22-24);

- копією повідомлення про підозру 24.10.2025 ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України (а.с. 25-28).

Судом встановлено, що зазначені в клопотанні речі, на які слідчий просить накласти арешт та які вилучені 24.10.2025 при огляді місця події в приміщенні Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, є речовими доказами в розумінні ст. 98 КПК України, оскільки даний телефон, який знаходився в підозрюваного до його затримання, може містити сліди кримінального правопорушення та бути використаним як доказ фактів та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, з метою виконання завдань кримінального провадження, в тому числі необхідності відібрання з них слідів та проведення відповідних експертиз, що полягає у захисті суспільства та держави від кримінальних правопорушень, недопущення продовження вчинення протиправних дій, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, для виконання завдань, з якими слідчий звернувся з клопотанням, слідчий суддя вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують накладення арешту на вилучене майно.

А тому, на зазначене в клопотанні майно, має бути накладено арешт.

Разом з тим, враховуючи вимоги ч. 4 ст. 173 КПК України, суд не вбачає підстав вважати, що накладення арешту на майно приведе до зупинення або до надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності, оскільки майно належить фізичній особі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131-132, 172-173, 175 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000539, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України задовольнити повністю.

Накласти арешт на майно, шляхом заборони, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення ОСОБА_3 права володіння, користування та розпорядження, а саме: мобільний телефон марки «Moto» Е14, який було вилучено 24.10.2025 під час огляду місця події, а саме в приміщенні Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала діє до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді згідно з п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК України, може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Дата та час складення і оголошення повного тексту ухвали: 03 листопада 2025 року о 16 год. 30 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1