Провадження №1-кс/466/3520/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2025 року слідча суддя Шевченківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові в режимі відеоконференції клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу шляхом зміни розміру застави, альтернативно визначеної до запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 Кримінального кодексу України, в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0000430 5 квітня 2025 року,

в с т а н о в и л а :

у провадженні слідчого відділення відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0000430 5 квітня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 Кримінального кодексу України.

30 грудня 2025 року захисник підозрюваного у кримінальному провадженні ОСОБА_4 ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням про зміну застосованого відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу в частині розміру застави. Зазначає, що ухвалою слідчого суді Шевченківського районного суду м. Львова від24 листопада 2025 ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 233 600 грн. Вважає, що слідчий суддя не повністю врахував сімейні та особисті обставини підозрюваного та помилково визначив максимальний розмір застави. Стверджує, що ОСОБА_4 є одруженим, на утриманні має двоє неповнолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_4 за місцем проживання характеризується позитивно. Стверджує, що визначений слідчим суддею максимальний розмір застави є непосильним матеріальним тягарем для сім`ї ОСОБА_4 , оскільки такої значної суми коштів у них немає. Просить змінити застосований відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід в частині визначення розміру застави та зменшити розмір застави з 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто на суму 60 560,00 грн.

Захисник у судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково зазначив, що попередньо визначений розмір застави є непосильним для сім`ї підозрюваного, та просить врахувати, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні лише одного епізоду злочину, що свідчить про те, що він оступився, а тому немає підстав його суворо карати.

Підозрюваний в судовому засіданні клопотання захисника підтримав. Просить таке задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив. Вказав на те, що при застосуванні запобіжного заходу не було доказів щодо сімейного стану підозрюваного, а захисник не довів факту утримання неповнолітніх дітей саме підозрюваним. Також зауважив, що застава визначається не лише у такому розмірі, який би міг бути сплаченим підозрюваним, а й має бути для нього стримуючим фактором.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, приходжу до наступного висновку.

У ході досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0000430 5 квітня 2025 року встановлено, що ОСОБА_4 , маючи умисел на незаконне придбання, зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини PVP, у невстановлений органом досудового розслідування час та місці, але не пізніше 3 вересня 2025 року, всупереч вимогам ЗУ «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» придбав з метою подальшого збуту у невстановленої слідством особи у невстановлений спосіб невстановлену кількість особливо небезпечної психотропної речовини PVP, та в подальшому зберігав її у невстановленому місці з метою збуту. Продовжуючи свій злочинний умисел на збут особливо небезпечної психотропної речовини PVP, ОСОБА_4 , близько 19:18 год., перебуваючи за адресою: Львівська обл., м. Дубляни, вул. Львівська, поблизу буд. №10, незаконно збув шляхом передачі із рук в руки ОСОБА_8 (особі зі зміненими анкетними даними, особисті дані якого було змінено відповідно до Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні») за грошові кошти у сумі 800 грн. (кристалоподібну речовину зеленого кольору) особливо небезпечну психотропну речовину PVP (1-феніл 2 - піролідин-1-іл-пентан-1-он) обіг якої заборонено, яка знаходилася у прозорому безбарвному полімерному пакеті з пазовим замком та смугою фіолетового кольору, масою 0,7428 грам. У подальшому, 03.09.2025 в період часу з 21:10 по 21:20 год. особа зі зміненими анкетними даними ОСОБА_8 придбану ним за вищевказаних обставин особливу небезпечну психотропну речовину PVP, обіг якої заборонено, масою 0,7428 грам, яка знаходилася у прозорому безбарвному полімерному пакеті з пазовим замком та смугою фіолетового кольору, добровільно видав працівникам поліції. Згідно з Таблицею №2 «Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» PVP відноситься до особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено.

24 листопада 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст.307 Кримінального кодексу України, незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту, а також незаконному збуті особливо небезпечної психотропної речовини.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного злочину доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами та не оспорюється стороною захисту.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Львова від 24 листопада 2025 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосованого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22 січня 2026 року включно. На підставі ст. ст. 182, 183 КПК України визначено підозрюваному ОСОБА_4 заставу у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 233 600 (двісті тридцять три тисячі шістсот) гривень.

Частиною 3 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.2, п.2 ч.5 ст.182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя, з метою виконання зазначеного обов`язку, застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , визначив розмір застави, що складає 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб та становить 233 600 (двісті тридцять три тисячі шістсот) гривень.

Згідно з частиною 7 ст.182 Кримінального процесуального кодексу України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Частиною 4 ст.202 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Отже до моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.201 Кримінального процесуального кодексу України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Слідча суддя зауважує, що підозрюваний ОСОБА_4 на час розгляду цього клопотання перебуває під вартою та вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник у порядку ст.201 Кримінального процесуального кодексу України просить змінити запобіжний захід шляхом зміни розміру застави, альтернативно визначеної до запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Однак підозрюваний ОСОБА_4 не вважається таким, щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Так, змінити можливо лише існуючий застосований запобіжний захід, а не той, який би міг бути застосованим за певних умов.

Кримінальним процесуальним кодексом України передбачена можливість перегляду розміру застави, альтернативно визначеної щодо основного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Це відбувається шляхом оскарження ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у цій частині, а також, у випадку продовження тримання під вартою, під час розгляду такого клопотання сторони обвинувачення.

Крім того, сторона захисту має право подати клопотання про зміну запобіжного заходу у порядку ст.201 Кримінального процесуального кодексу України. Тобто такого запобіжного заходу, який застосований щодо підозрюваного у кримінальному провадженні. Наприклад, клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді застави. Доказування у цьому разі стосуватиметься відсутності підстав для продовження утримування підозрюваного під вартою та достатності застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Однак сторона захисту не оспорює застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , а просить лише зменшити розмір альтернативно визначеної застави.

Також, у разі внесення застави у розмірі, визначеному в ухвалі слідчого судді, сторона захисту має право клопотати про зміну цього запобіжного заходу (застави) шляхом зменшення її розміру.

Статтею 2 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчий суддя - це, зокрема, суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п.18 ч.1 ст.3 Кримінального процесуального кодексу України).

Отже слідчий суддя діє відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України із застосуванням належної правової процедури, визначеної цим Кодексом, виконуючи завдання кримінального провадження.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачено повноважень слідчого судді на зміну запобіжного заходу шляхом зміни розміру застави, визначеної ухвалою слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у випадку, якщо підозрюваний не вніс застави та є таким, щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 176-178, 182, 183, 194, 201 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :

у задоволенні клопотання захисника відмовити.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення до Львівського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя ОСОБА_1