ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей згідно повідомлення про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_2 , в якій він просить зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою від 17.11.2025.

У обґрунтування скарги ОСОБА_2 зазначив, що 17.11.2025 він звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення до територіального управління Національного антикорупційного бюро України в місті Львові. Проте, на час складання скарги, відомості за його заявою про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, що і стало підставою для звернення до слідчого судді.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Таким чином бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Як вбачається зі скарги, ОСОБА_2 просить суд зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою від 17.11.2025 про кримінальне правопорушення, вчинене керівником Чернівецького Обласного управляння прикордонної служби ОСОБА_3 , першим заступником ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) в.о начальника ОСОБА_5 , військово медичною комісією ДУ «Територіально медичне об`єднання МВСУ Чернівцях ОСОБА_6 , щодо незаконного затримання та тортур його сина ОСОБА_7 .

Відповідно до положень ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті ( ч.ч.1-2 ст.33-1 КПК України).

Згідно вимог примітки ст.45 КК України: «Корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу».

Відповідно до п.п.1 п.2 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року, до Реєстру вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п.4-5 ч.5 ст.214 КПК України.

Зі змісту зазначених норм видно, що належність кримінального правопорушення до підсудності Вищого антикорупційного суду визначається сукупністю вимог до його предметної підсудності (умов підсудності), які встановлені ч.1 ст.33-1 КПК України, а саме: належністю кримінального правопорушення до переліку корупційних злочинів, зазначених у примітці до ст. 45 КК України або/та кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 206-2, 209, 211, 366-1 КК України та обов`язковою наявністю хоча б однієї з умов, передбачених п.п.1-3 ч.5 ст.216 КПК України.

В свою чергу, правопорушення, про які зазначає у своїй скарзі ОСОБА_2 , не підсудні Вищому антикорупційному суду. За такого відсутні підстави для розгляду скарги ОСОБА_2 слідчими суддями Вищого антикорупційного суду.

Слід зазначити, що підсудність чітко визначена законодавством та не підлягає визначенню за вибором заявника скарги.

При цьому підсудність Вищого антикорупційного суду, передбачена КПК України, як суду першої інстанції, апеляційної інстанції та слідчих суддів поширюється виключно на кримінальні провадження, визначені ч. 1 ст. 33-1 КПК України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

Правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства.

Право на повноважний суд встановлене статтею 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Статтею 1 Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» встановлено, що Вищий антикорупційний суд: здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до його юрисдикції (підсудності) процесуальним законом.

Отже, підсумовуючи вищевикладене, слідчий суддя наголошує на тому, що правові норми чинного законодавства України свідчать про те, що суди здійснюють розгляд тільки тих справ, скарг чи клопотань, які їм підсудні.

Слідчий суддя, перевіривши та оцінивши відомості, викладені у скарзі ОСОБА_2 дійшов висновку, що вона не відноситься до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо не підлягає розгляду в цьому суді.

Окрім того, слідчим суддею встановлено, що подана скарга не містить підпису заявника, тож ідентифікувати особу, що її подала, взагалі неможливо, оскільки підпис - реквізит документа, який надає документу юридичної сили і свідчить про відповідальність особи за його зміст.

Так, в силу приписів п.4.1 розділу 4 Склад реквізитів документів Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації ДСТУ 4163:2020, чинного від 01.09.2021, затвердженого наказом ДП "Український науково-дослідний-і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" від 1 липня 2000 року № 144, серед обов`язкових реквізитів, які має містити документ, є наявність підпису.

Враховуючи вищевикладене, відсутність підпису заявника викликає обґрунтовані сумніви в тому, що дана скарга виражає особисту волю особи, що звернулася до суду з наміром захисту порушених прав.

З огляду на що слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для розгляду такої скарги, оскільки особу, яка її подала, не встановлено, а відтак вона підлягає поверненню заявникові.

Таким чином, скарга ОСОБА_2 підлягає поверненню.

Тож, враховуючи вищенаведене, слідчий суддя, виходячи із встановлених ст.ст. 7, 22, 26 КПК України засад диспозитивності та змагальності кримінального процесу, дійшов висновку щодо необхідності повернення скарги ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, у відповідності до положень ч. 2 ст. 304 КПК України.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 331, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей згідно заяви від 17.11.2025 про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути особі, яка її подала.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії відповідної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1