У Х В А Л А

Іменем України

25 листопада 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

заявника скарги: ОСОБА_3 (до видалення із зали судового засідання), його захисника: адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці, в режимі відеоконференції, скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою-повідомленням ОСОБА_3 (лист від 28.06.2025 №1478 ЗКП/Х/14-01-04-45386/2025), -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, внести відомості про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою-повідомленням ОСОБА_3 (лист від 28.06.2025 №1478 ЗКП/Х/14-01-04-45386/2025).

Скарга мотивована тим, що четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, допущено бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень адвокатами центру надання правової допомоги та працівниками правоохоронних органів, які на думку заявника, умисно не виконують ухвали судів щодо призначення ОСОБА_3 адвоката, залучають захисників без згоди ОСОБА_3 та вчиняють інші злочини проти скаржника, зокрема «кришують» злочини посадовців.

Заявнику була надана відповідь про те, що відомості про кримінальні правопорушення, які зазначені у його заявах, всупереч вимогам КПК України, не були внесені до ЄРДР.

Враховуючи, що вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України не виконані, ОСОБА_3 звернувся до суду з даною скаргою.

В судовому засіданні ОСОБА_3 систематично порушував порядок у залі судового засідання, не підкорявся розрядженням головуючого та виражався нецензурною лайкою, ображав нецензурною лайкою головуючого та інших осіб, у зв`язку з чим ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2025 по справі №127/28922/25 видалено заявника ОСОБА_3 із зали судового засідання на весь час судового розгляду справи №127/28922/25 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою-повідомленням ОСОБА_3 .

Захисник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні зазначила, що жодних пояснень без ОСОБА_3 вона надавати не буде.

Четвертий слідчий відділ (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив, однак 21.10.2025 слідчий четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, ОСОБА_5 звернулась до суду з заявою про розгляд справи у її відсутність.

З огляду на наведені вище обставини слідчий суддя дійшов висновку про можливість та необхідність розгляду скарги в даному судовому засідання за наявними матеріалами справи.

Заслухавши пояснення заявника скарги (до видалення із зали судового засідання), захисника, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_3 звернувся до Президента України із заявою-повідомленням про злочин, скоєний адвокатом центру з надання безоплатної правової допомоги ОСОБА_6 та керівниками БПД м. Вінниця в особі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , прокурорами та слідчими ДБР.

Заява-повідомлення мотивована тим, що протягом 3-х років прокурори та слідчі ДТР кришують злочинця та не виконують рішення суду про порушення кримінального провадження проти злочинців та посадовців.

Також в заяві-повідомленні зазначається про те, що керівники та працівники БПД м. Вінниця надали наказ своїм підлеглим щоб останні не виплачували кошти, не виконували рішення-ухвали суду та не надавали доручення на представництво інтересів заявника зазначених в судових ухвалах адвокатам ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , лише через особисту неприязнь до заявник з боку посадовців та через те, що заявник написав заохочення з визначення професіоналізму адвокатів ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , оскільки останні адвокати через позбавлення законних грошових виплат за надання заявнику юридичних послуг фізично не зможуть в подальшому надавати заявнику безкоштовну правову допомогу чим посадовці вчиняють неправомірний злочинний тиск на адвокатів ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , на заявника позбавляючи адвокатів державних коштів за надання заявнику безоплатної правової допомоги.

В подальшому, заява-повідомлення ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення направлена до Вінницької окружної прокуратури Вінницької області.

Разом з тим, супровідним листом від 15.05.2025 заява-повідомлення ОСОБА_3 Вінницькою окружною прокуратурою Вінницької області направлена до Державного бюро розслідувань для розгляду по суті.

В подальшому, Державним бюро розслідувань заява-повідомлення ОСОБА_3 направлена до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, для розгляду по суті.

Листом за підписом заступника керівника четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, ОСОБА_16 від 28.06.2025 №1478зкп/х/14-01-04-45386/2025 заявника повідомлено про те, що:

«Вивченням доводів, викладених у заяві ОСОБА_3 від 04.04.2025 в частині неправомірних дій окремих працівників правоохоронних органів, обставин, які б вказували на вчинення кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, не встановлено, у зв`язку із чим підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань на даний час не вбачається.»

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначив у своїй заяві-повідомленні ОСОБА_3 підставою для звернення із заявою до Офісу Президента України стало те, що вчиняються кримінальні правопорушення адвокатом, керівниками центру безоплатної правової допомоги та працівниками правоохоронних органів, які на думку заявника, умисно не виконують ухвали судів щодо призначення ОСОБА_3 адвоката, залучають захисників без згоди ОСОБА_3 та вчиняють інші злочини проти скаржника, зокрема «кришують» злочини посадовців.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву-повідомлення ОСОБА_3 вважає, що відомості, які зазначені у заяві-повідомленні не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

На думку слідчого судді, заява-повідомлення ОСОБА_3 полягають у необґрунтованих та невмотивованих припущеннях заявника, які ґрунтуються на його безпідставних власних міркуваннях та не містить в собі ознак об`єктивної сторони діяння, а відтак не може слугувати підставою для внесення даних до ЄРДР.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву-повідомлення ОСОБА_3 слідчий суддя дійшов висновку, що остання не є заявою або повідомленням про вчинення злочину.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою-повідомленням ОСОБА_3 (лист від 28.06.2025 №1478 ЗКП/Х/14-01-04-45386/2025), відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: