УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.03.2025 /справа №761/8457/25/, в рамках кримінального провадження № 0000736 від 21.02.2025,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.03.2025 /справа №761/8457/25/, в рамках кримінального провадження № 0000736 від 21.02.2025.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.03.2025 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, яка належить ОСОБА_5 .

При цьому, адвокат ОСОБА_4 вказав, що арешт було накладено необґрунтовано, оскільки арештована квартира є заходом забезпечення цивільного позову у цивільній справі № 753/22492/19, тому не має жодного відношення до кримінального провадження № 0000736 від 21.02.2025. Крім того, адвокат зазначив, що ОСОБА_5 , під час проведення його допиту у якості потерпілого, надав неправдиві показання, оскільки рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06.10.2021, яке набрало законної сили та постановою Київського апеляційного суду від 16.01.2025 було встановлено, що боргові розписки від 06.05.2019 та 09.10.2019 написані ОСОБА_5 . Таким чином, з урахуванням наведеного, накладений арешт на зазначену квартиру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, перешкоджає виконанню рішення Дарницького районного суду м. Києва в частині стягнення з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_3 боргу в сумі 163 000 доларів США, у зв`язку з чим просив скасувати арешт вказаного майна.

Адвокат ОСОБА_4 до початку судового розгляду звернувся із заявою про проведення судового розгляду у його відсутність. Клопотання підтримав з підстав, наведених у ньому.

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , за клопотанням якого було накладено арешт на майно, звернувся до суду із заявою про проведення судового розгляду у його відсутність. Щодо задоволення клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 заперечував, на обґрунтування своїх доводів долучив копію протоколу допиту свідка ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, додатково долучені документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як встановлено в ході судового розгляду, Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві, за процесуального керівництва прокурорів Шевченківської окружної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000736, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.02.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.03.2025 /справа №761/8457/25/ накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, яка належить ОСОБА_5 .

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В той же час, як вбачається з матеріалів клопотання, власником квартири АДРЕСА_1 , арешт на яку було накладено ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 04.03.2025, є ОСОБА_5 .

При цьому, з клопотанням про скасування арешту майна, належного ОСОБА_5 , звертається адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 .

В той же час, до клопотання адвокатом не надано доказів, які б свідчили, що ОСОБА_3 є володільцем або власником майна, що у свою чергу наділяло б останнього та/або її представника правом на звернення в порядку ст.174 КПК України до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні.

Крім того, з огляду на фактичні обставини кримінального провадження, слідчим суддею не можуть бути взяті до уваги доводи адвоката ОСОБА_4 про те, що ОСОБА_5 під час проведення його допиту у якості потерпілого надав неправдиві показання, оскільки зазначені обставини підлягають перевірці та з`ясуванню органом досудового розслідування під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000736 від 21.02.2025.

Крім цього, як вбачається з наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, такий захід забезпечення у кримінальному провадженні № 0000736 від 21.02.2025 у вигляді арешту нерухомого майна ОСОБА_5 є виправданим та на даний час необхідним у кримінальному провадженні.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.03.2025 /справа №761/8457/25/ в рамках кримінального провадження № 0000736 від 21.02.2025, необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.98, 170, 174, 372, 392 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.03.2025 /справа №761/8457/25/, в рамках кримінального провадження № 0000736 від 21.02.2025.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя