Справа № 405/7520/25
провадження № 1-кс/405/3082/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.12.2025 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 28.11.2025, -

встановив:

02.12.2025 до Подільського районного суду м. Кропивницького від ОСОБА_4 надійшла скарга на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 28.11.2025.

Мотивуючи скаргу заявник зазначила, що 28.11.2025 вона звернулась з заявою про вчинення злочину до Кіровоградської обласної прокуратури у якій повідомила фігурантів злочину та їх мету.

Станом на день звернення до слідчого судді з даною скаргою вимоги ст. 214 КПК України не виконані.

В судові засідання, які призначались до розгляду на 05.12.2025, 10.12.2025 заявниця не з`явилась, про дату час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином, шляхом направлення судової повістки на електронну пошту з якої нею направлено до суду скаргу, крім того, на офіційному веб-сайті суду розміщено оголошення про виклик ОСОБА_4 в судове засідання.

Так, ч. 3 ст. 306 КПК України передбачає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується

Однак, наведену вище поведінку заявниці, слідчий суддя розцінює як зловживання процесуальними правами, оскільки своєю пасивною поведінкою не сприяє у своєчасному розгляді скарги, а навпаки, створює перешкоди у цьому, що виражається у системній неявці, без повідомлення про поважність таких причин, у судове засідання.

Під зловживанням процесуальними правами в теорії права класично розуміють дії: 1) переважним мотивом яких є заподіяння шкоди; 2) здійснення яких є абсолютно нераціональним з огляду на відсутність будь-якого законного інтересу у здійсненні права, або ж його здійснення завдає шкоди іншому; 3) право реалізується з ціллю, відмінною від тієї, для якої воно існує.

Норми КПК безпосередньо не врегульовують порядок реагування на можливі зловживання процесуальними правами учасниками кримінального провадження, але разом з тим, частиною 6 статті 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього кодексу. Також, згідно із частиною 5 статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство застосовується із урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Касаційного кримінального суду Верховного суду (ККС ВС) від 30.05.2018 у справі №676/7346/15-к). Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09.04.2019 у справі № 306/1602/16-к).

Також, згідно із частиною 2 статті 1 КПК кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Враховуючи системність неявки заявниці у судові засідання, належне повідомлення про дату, час та місце судового засідання, не повідомлення про причини її неявки, слідчим суддею прийнято рішення про розгляд справи у відсутність ОСОБА_4 , при цьому, наявні у справі матеріали є достатніми для розгляду справи по суті та прийняття кінцевого судового рішення.

Прокурор в судовому засіданні заперечив щодо задоволення скарги, оскільки відомості, які зазначені в заяві не містять достатніх підстав для внесення їх до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вивчивши скаргу ОСОБА_4 та матеріали, якими вона обґрунтована, врахувавши пояснення прокурора, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 направлено на електронну пошту Кіровоградської обласної прокуратури заяву про вчинення злочину за таких обставин: 24.11.2025 ОСОБА_4 перебувала на другому поверсі в Подільському районному суді м. Кропивницького, коли вона вийшла в хол будівлі до неї підійшли дві раніше не відомі заявниці жінки, які в змові з працівниками судової охорони не дали можливості їй вийти, не представились та почали повідомляти про підозру та про проведення слідчих дій за відсутності адвоката, змушували підписувати документи, застосувати до заявниці грубу силу, не пустили до кабінету де проводилось судове засідання в якому ОСОБА_4 мала взяти участь та зірвали судове засідання. На виклик на лінію 102 працівники поліції не відреагували, не взяли заяву про вчинення кримінального правопорушення. 24.11.2025 на особистому прийому прокурор ОСОБА_5 не прийняла заву про вчинення кримінального правопорушення та відмовила у виклику швидкої по лінії 103, в той час здоров`я заявниці було критичним та залишила її в безпорадному стані, знущалась.

26.11.2025 ОСОБА_4 прибула до Кіровоградської обласної прокуратури з метою направлення кореспонденції, на реєстрацію заяв вийшов прокурор ОСОБА_6 , в подальшому увійшли співробітники поліції, які намагались вручити невідомі документи, однак, коли вона намагалась прибрати документи, працівник поліції в присутності прокурора ОСОБА_7 застосував до неї грубу фізичну силу, однак прокурор не реагував на такі неправомірні дії працівника поліції. Внаслідок вказаних дій вона викликала швидку допомогу та їй поставили діагноз гіпертонічний криз та отримані ссадини. В подальшому, ОСОБА_4 доставили до лікарні та надали першу медичну допомогу, зафіксували побої.

Листом Кіровоградської обласної прокуратури за підписом першого заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_8 від 04.12.2025 за №20-9494ВИХ-25 повідомлено ОСОБА_4 про те, що за подіями, які відбулись 24.11.2025 у приміщенні Подільського районного суду м. Кропивницького 26.11.2025 внесено відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000166 за ч. 2 ст. 365 КК України, проведення досудового розслідування доручено слідчим третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві.

Проведеною перевіркою подій за участі ОСОБА_4 , які мали місце 26.11.2025 в приміщенні Кіровоградської обласної прокуратури, не встановлено будь-яких неправомірних дій зі сторони прокурорів чи поліцейських, які б містили ознаки кримінального правопорушення.

Так, відповідно до ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

З вимог ч.1 ст.214 КПК України слідує, що бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до вказаного реєстру впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положеннями ст.25 КПК України (яка регламентує засаду публічності у кримінальному судочинстві) встановлено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Ця норма пов`язана з ч.5 ст.214 КПК України згідно якої до ЄРДР вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може мати місце лише у разі надходження до компетентного суб`єкта заяви, яка містить інформацію про вчинення саме кримінального правопорушення, та невнесення відповідного запису до ЄРДР протягом 24 годин з моменту надходження такої заяви.

Виходячи зі змісту ст.214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Тобто слідчий, прокурор зобов`язані проаналізувати викладені в повідомленні про злочин фактичні обставини діяння та визначити попередньо, під ознаки якого злочину, передбаченого статтею Особливої частини КК України, таке діяння підпадає.

Положення ст.214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення саме кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Згідно висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Так, відповідно до п.4 ч.5 ст.214 КПК до ЄРДР вноситься короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

При цьому, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення.

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Так, у заяві ОСОБА_4 стверджує про застосування до неї 26.11.2025 в приміщенні Кіровоградської обласної прокуратури насильства працівниками поліції в присутності прокурора, тому такі обставини підлягають дослідженню під час досудового розслідування.

За наведеного вище обґрунтування, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_4 підлягає задоволенню

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Скарги ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 28.11.2025 задовольнити.

Зобов`язати посадову особу Кіровоградської обласної прокуратури, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв, повідомлень про кримінальні правопорушення, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_4 від 28.11.2025, в строки та у порядку, визначеному ст. 214 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9