У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2026 року

Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 подав до Подільського районного суду міста Києва скаргу на бездіяльність Подільської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою № 2 ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 26.08.2025.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 26.08.2025 ОСОБА_4 звернувся до Подільської окружної прокуратура міста Києва з письмовою заявою № 2 про кримінальне правопорушення від 26.08.2025 шляхом подачі її нарочно. Однак ОСОБА_4 не отримав від Подільської окружної прокуратура міста Києва документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію, не був повідомлений про результати розгляду заяви та про прийняте рішення, чим порушено його права, як заявника, передбачені КПК України. За таких обставин, адвокат ОСОБА_3 просить суд зобов`язати працівників Подільської окружної прокуратура міста Києва внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою № 2 ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 26.08.2025, та після внесення відповідних відомостей до ЄРДР не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування проти слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 та інших слідчих, які входять до складу слідчої групи, а саме начальника та слідчих СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та прокурорів Подільської окружної прокуратури міста Києва: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 у кримінальному провадженні № 0000878 від 01.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 372 КК України.

У судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про розгляд скарги був повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд скарги без його участі. У скарзі також просив здійснювати судовий розгляд даної скарги без участі ОСОБА_4 .

Уповноважена особа Подільської окружної прокуратури міста Києва, будучи належним чином повідомленою, в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд скарги у її відсутності, просила відмовити в її задоволенні.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги та долучені до неї документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що 26.08.2025 Подільською окружною прокуратурою міста Києва зареєстровано заяву №2 ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 372 КК України, яке, на його думку, вчинено щодо нього слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 та іншими слідчими, які входять до складу слідчої групи, а саме начальником та слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та прокурорами Подільської окружної прокуратури міста Києва: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 у кримінальному провадженні № 0000878 від 01.04.2025 року, про що просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Станом на дату звернення з вказаною скаргою до суду, заявник не отримав відповіді на подану заяву, відомості в ЄРДР за заявою №2 не внесено.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого, дізнавача в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, дізнавача яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем, прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за № 298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5статті 214 КПК України.

Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Також, слід звернути увагу на те, що правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Вказана вище інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Таким чином, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію Верховного Суду, який у своїх постановах наголосив на такому: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку, чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18); «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18).

Таким чином, детально вивчивши та надавши оцінку заяві №2 ОСОБА_4 від 26 серпня 2025 року про вчинення щодо нього кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 372 КК України слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 та іншими слідчими, які входять до складу слідчої групи, а саме начальником та слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та прокурорами Подільської окружної прокуратури міста Києва: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , слідчий суддя вважає, що ні заява, ні додані до неї матеріали, досліджені в судовому засіданні на обґрунтування її вимог, не містять відомостей, які б вказували на вчинення слідчими та прокурорами кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 372 КК України, а фактично зводяться до незгоди заявника з процесом здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000878 від 01.04.2025 року за його підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, що не може бути безумовною підставою для внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення уповноваженими особами органу досудового розслідування.

Посилання ОСОБА_4 на ознаки складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 372 КК України, містить лише суб`єктивний виклад обставин та є припущеннями заявника, суб`єктивним уявленням щодо неправомірності дій, а також ґрунтується на власному аналізі та баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

При цьому, відповідно до п.1 ч.4 ст.216 КПК України досудове розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівником правоохоронного органу здійснюють слідчі ДБР.

Враховуючи те, що заява про вчинення злочину містить інформацію про можливе вчинення працівниками правоохоронних органів (прокурорами Подільської окружної прокуратури міста Києва та слідчими Подільського УП ГУНП в м. Києві) кримінальних правопорушень, тому скаржником не доведено обов`язок саме уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури міста Києва внести відомості до ЄРДР за вказаною заявою, та як наслідок їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.

У постанові Великої Палати № 818/1526/18 від 30.01.2019, зазначено, що саме у межах процедури оскарження рішення щодо невнесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність в заяві №2 ОСОБА_4 від 26.08.2025 об`єктивних даних, які б свідчили про ймовірність вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 372 КК України, а викладених у заяві ОСОБА_4 обставин недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування.

Крім цього, слідчий суддя наголошує на тому, що стороною захисту у кримінальному провадженні №0000878 від 01.04.2025 (адвокатами ОСОБА_3 та ОСОБА_18 ) скеровано численні скарги на бездіяльність Подільської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявами ОСОБА_4 від 26.08.2025. Зокрема, у провадженні слідчого судді ОСОБА_1 перебувало 22 скарги, подані адвокатами ОСОБА_3 та ОСОБА_18 на бездіяльність Подільської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявами ОСОБА_4 №1, №2, №3, №4 від 26.08.2025 щодо кримінально-протиправних дій органу досудового розслідування, які є аналогічними за змістом, лише відрізняються нумерацією скарг та посиланням на наявність в діях прокурорів та слідчих у кримінальному провадженні №0000878 від 01.04.2025 складів кримінальних правопорушень, передбачених КК України (ч. 3 ст. 365, ч. 2 ст. 372, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 367).

Враховуючи вищевикладене, та те, що скаржником не доведено обов`язок уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури міста Києва внести відомості до ЄРДР за заявою №2 ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 372 КК України та, як наслідок, їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за наслідками надходження заяви, зважаючи на кількість поданих заяв та поданих скарг, які характеризують дії заявника, представника скаржника та сторони захисту у кримінальному провадженні №0000878 від 01.04.2025 як явне зловживання процесуальними правами, та штучне створення перешкод у здійсненні досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку щодо наявності достатніх підстав для відмови у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст. 214, 303-310, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В ИВ :

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду, а особою, без участі якої її постановлено, може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1