Провадження №: 1-кс/752/188/26
У Х В А Л А

02 січня 2026 року Слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва подане в рамках кримінального провадження № 0000053, відомості про яке 10.09.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190 КК України клопотання слідчого управління Головного Управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 погоджене прокурором відділу Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

встановив:

Слідчий просить продовжити ОСОБА_7 строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 07.02.2026, визначивши заставу у розмірі 1320 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Обґрунтовує клопотання тим, що у вказаному кримінальному провадженні встановлена наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування продовження тримання під вартою ОСОБА_7 покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, перешкоджати провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Вважає, що застосування до ОСОБА_7 менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належне виконання ОСОБА_7 своїх процесуальних обов`язків.

Вислухавши обґрунтування прокурора, який підтримав клопотання в повному обсязі та просив задовольнити, заперечення підозрюваного та його захисника, які заперечували щодо задоволення клопотання та просили застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, дослідивши копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Як вбачається із матеріалів клопотання, У провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000053 від 10.09.2025 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

07.11.2025 ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України безпосередньо після вчинення злочину.

07.11.2025 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану та в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

24.12.2025 заступником керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_10 винесено постанову про продовження строку досудового розслідування до 3 місяців у кримінальному провадженні за №0000053 від 10.09.2025.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України повністю доведена та підтверджується зібраними по справі доказами: Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 12.09.2025; Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 13.09.2025; Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 13.09.2025; Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 25.09.2025; Протоколом огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів - грошових коштів 30.09.2025; Протокол огляду предметів від 20.10.2025; Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 20.10.2025; Протоколом огляду предметів від 01.10.2025; Протоколом про хід проведення НСРД шляхом аудіо-, відеоконтролю особи від 01.10.2025; Протоколом про результати контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту від 01.10.2025; Протоколом про проведення НСРД - зняття інформації електронних комунікаційних мереж по номеру телефону НОМЕР_1 від 21.10.2025; Протоколом про проведення НСРД - зняття інформації електронних комунікаційних мереж по номеру телефону НОМЕР_1 від 29.10.2025; Протоколом про проведення НСРД - зняття інформації електронних комунікаційних мереж по номеру телефону НОМЕР_2 від 03.11.2025; Протоколом огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів - грошових коштів 31.10.2025; Протоколом про хід проведення НСРД шляхом аудіо-, відеоконтролю особи від 03.11.2025; Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 04.11.2025; Протоколом огляду предметів від 06.11.2025; Протоколом огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів - грошових коштів 06.11.2025; іншими матеріалами.

Строк тримання підозрюваного ОСОБА_7 під вартою закінчується 05.01.2026, однак внаслідок складності даного провадження та великим обсягом процесуальних, слідчих (розшукових) дій, які необхідно провести та у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо, так як у даному кримінальному провадженні необхідно виконати наступні слідчі (розшукові) дії: прийняти рішення щодо зміни раніше повідомленої підозри ОСОБА_7 , в частині обставин, які сталі відомі під час досудового розслідування; прийняти рішення щодо зміни раніше повідомленої підозри ОСОБА_8 , в частині обставин, які сталі відомі під час досудового розслідування; прийняти рішення щодо зміни раніше повідомленої підозри ОСОБА_9 , в частині обставин, які сталі відомі під час досудового розслідування; оглянути та проаналізувати протоколи негласних слідчих (розшукових) дій; розсекретити ухвали Київського апеляційного суду про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій; розсекретити клопотання про дозвіл на проведення негласних слідчих (розшукових) дій; допитати всіх свідків, які можуть надати інформацію щодо вчинення вказаного кримінального правопорушення; провести огляд мобільного телефону належного ОСОБА_7 ; провести огляд мобільного телефону належного ОСОБА_8 ; провести огляд мобільного телефону належного ОСОБА_9 ; отримати матеріали виконання доручення ДМП НПУ щодо встановлення співучасників вчиненого кримінального правопорушення; виконати інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, необхідність у яких може виникнути в ході проведення досудового розслідування; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

При вирішенні цього клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Положеннями Кримінального процесуального кодексу України визначено, що про обґрунтованість підозри можуть свідчити оформленні належним чином протоколи слідчих (розшукових) дій, долучені до матеріалів кримінального провадження предмети та документи, які є речовими доказами, висновки експертів тощо. Крім того, слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинні вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Таким чином, слідчий суддя приходить висновку, що зазначені у клопотанні слідчого обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.

В силу положень ч. 3 ст. 199 КПК України, при вирішенні питання про продовження строку тримання особи під вартою, обов`язковому доведенню у судовому засіданні прокурором підлягає наявність обставини, які виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, а саме: обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, та обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування саме такого запобіжного заходу відносно підозрюваного покладалось запобігання спробам підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканості можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою.

Вирішуючи дане клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що встановлені при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ризики не зменшились, продовжують існувати та у судовому засіданні прокурором доведено наявність обставин, які виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.

Так, існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі до дванадцяти років з конфіскацією майна, тому розуміючи тяжкість та невідворотність покарання, може ухилятись від кримінальної відповідальності. Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо незаконного впливу на свідків та потерпілого в даному кримінальному провадженні обґрунтовано тим, що ОСОБА_7 з метою уникнення відповідальності від особливо тяжкого злочину, може намагатись впливати на свідків та потерпілого. Наявний ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, обґрунтовується тим, що ОСОБА_7 з метою уникнення або пом`якшення власного становища може перешкоджати провадженню іншим чином. Крім того, існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_7 офіційно не працює та підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення з корисливих мотивів.

Таким чином, під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 слідчим суддею враховуються дані, що характеризують особу підозрюваного, а саме вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання, що на думку слідчого судді, не може свідчити на користь зменшення заявлених ризиків та недопущення інших способів неналежної процесуальної поведінки підозрюваного. У судовому засіданні не було встановлено обставин, які б свідчили, що підозрюваний ОСОБА_7 за станом здоров`я не може утримуватися в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Оцінюючи в сукупності вищевказані обставини, які передбачають застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких можливе продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя пройшов до висновку про те, що в судовому засіданні прокурором доведено, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились та виправдовують подальше утримання підозрюваного під вартою, а також, те, що з урахуванням виняткової складності кримінального провадження та великим обсягом процесуальних, слідчих дій, завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді неможливо, у зв`язку із цим клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Разом з тим, вважає за можливе у відповідності до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, зменшити раніше визначений розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.3 ч.5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах: від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя вважає, що розмір застави слід визначити у розмірі 600 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного ОСОБА_7 передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків для забезпечення процесуальних вимог слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

клопотання - задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто до 07.02.2026 включно.

Визначити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу, що становить 600 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 1816800 (один мільйон вісімсот шістнадцять тисяч вісімсот) грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UА1012089, призначення платежу - застава за ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,згідно ухвали суду від 02.01.2026 у справі № 752/27565/25, провадження № 1-кс/752/188/25)

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та / або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1