Провадження №1-кс/359/2411/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2025 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській областіОСОБА_3 , про накладення арешту на майно,-

в с т а н о в и в:

03 грудня 2025 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло вищезазначене клопотання, по кримінальному провадженню за № 0002125 від 23.11.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Клопотання обґрунтовано наступним. В ході досудового розслідування встановлено, що 23.11.2025 о 16 год. 48 хв. до ЧЧ Бориспільського РУП надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , - виявлено труп чоловічої статі громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

По прибуттю слідчо-оперативної групи було встановлено, що в ОСОБА_4 , наявні тілесні ушкодження. Так під час проведення огляду місця події було встановлено, що труп ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має на тілі колото різану рану в області грудної клітини, на потилиці наявні сліди рани. Також в подальшому встановлено, що сліди речовини бурого кольору ведуть до 43 квартири, АДРЕСА_1 .

23.11.2025 в порядку ст. 208 КПК України було затримано громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України під час особистого обшуку було виявлено та вилучено предмет зовні схожий на ніж зі слідами РБК.

23.11.2025 року в період часу з 19 год. 21 хв. по 20 год. 42 хв., слідчим СВ Бориспільського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 було проведено невідкладний обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 під час обшуку домоволодіння було виявлено та вилучено: змив з РБК з поверхні стільця в кімнаті квартири упаковано до паперового конверту, змив РБК з підлоги житлової кімнати упаковано до паперового конверту, змив РБК з підлоги коридору упаковано до паперового конверту, пенсійне посвідчення на ім`я ОСОБА_6 упаковано до паперового конверту, дві скляні чарки зі столу упаковані до паперового конверту, ніж зі столу зі слідами РБК упаковано до паперового конверту, ніж зі столу упаковано до паперового конверту, капці з написом «Herun» зі слідами РБК упаковано до паперового конверту, 25 предметів зовні схожих на патрони упаковано до спеціального пакету № 7144058, милиці в кількості 2 штуки зі слідами РБК упаковано до полімерного пакету, який опечатаний, 10 липких стрічок зі слідами папілярних ліній упаковано до спеціального пакету №7144059.

24.11.2025 слідчим СВ Бориспільського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 вищезазначені речі, сліди було визнано речовими доказами.

У судове засідання слідчий не з`явилася, просила провести розгляд клопотання про арешт майна без її участі.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.п. 1, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається: з метою забезпечення збереження речових доказів; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 6 ст.170 ЦПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

За змістом ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 4 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 цієї статті при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу). 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що у органу досудового розслідування були підстави для проведення невідкладеного обшуку, з метою збереження речових доказів, від приховування, знищення слідів особливо тяжкого злочину, а вилучені в ході невідкладеного обшуку речі мають значення доказів у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також для забезпечення збереження речових доказів, можливого проведення судових експертиз, слід накласти арешт на зазначені в клопотанні вилучені предмети, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Строк звернення з клопотанням органом досудового слідства дотримано.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 98, 100, 132, 170-174, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучені речі, сліди 23.11.2025 в ході невідкладного обшуку: за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено: змив з РБК з поверхні стільця в кімнаті квартири упаковано до паперового конверту, змив РБК з підлоги житлової кімнати упаковано до паперового конверту, змив РБК з підлоги коридору упаковано до паперового конверту, пенсійне посвідчення на ім`я ОСОБА_6 упаковано до паперового конверту, дві скляні чарки зі столу упаковані до паперового конверту, ніж зі столу зі слідами РБК упаковано до паперового конверту, ніж зі столу упаковано до паперового конверту, капці з написом «Herun» зі слідами РБК упаковано до паперового конверту, 25 предметів зовні схожих на патрони упаковано до спеціального пакету № 7144058, милиці в кількості 2 штуки зі слідами РБК упаковано до полімерного пакету, який опечатаний, 10 липких стрічок зі слідами папілярних ліній упаковано до спеціального пакету №7144059.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляційну скаргу протягом п`яти днів безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_7