Справа № 953/5940/25
н/п 1-кс/953/5416/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" липня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001023 від 14 червня 2025 року, за ознаками ч. 1 ст. 436-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

29.07.2025 о 14:56 год. до Київського районного суду м. Харкова поштою надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: прапор чорного кольору із нацистською символікою у вигляді «свастики»; кашкет сірий; значок штурмовиків СА; значок НСДАП; патч «Орел Третього Рейху»; гаманець із зображенням «Мертвої голови»; паперовий плакат із логотипом «Третього Рейху»; нарукавну пов`язку із нацистською символікою у вигляді «свастики»; футболку червоного кольору із нацистською символікою у вигляді «свастики»; футболку чорного кольору із нацистською символікою у вигляді «свастики»; книгу «Енциклопедія Третього Рейху», що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що слідчим відділом Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001023 від 14 червня 2025 року, за ознаками ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Прокурор вказує, що в ході досудового розслідування встановлено, що 13.06.2025 до Чергової частини Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, надійшло повідомлення про те, що в ході моніторингу соціальної мережі Інтернет, а саме Телеграм каналу "Труха Харків" було виявлено відеозображення на якому невстановлена особа, публічно використовувала символіку нацистського режиму. ЖЄО 17997 від 13.06.2025.

14.06.2025 в період часу з 21:07 по 21:29, на підставі добровільної згоди та надання письмового дозволу за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 в приміщенні квартири, виявлено та вилучено майно, перелік якого вказано в клопотанні.

Разом з цим, 14.06.2025 вищевказані речі було визнано речовими доказами по дійсному кримінальному провадженню.

При цьому, прокурор вказує, що під час здійснення досудового розслідування у строки передбачені чинним законодавством органом проведення досудового розслідування було подане клопотання про арешт майна до Київського районного суду м. Харкова. 30.06.2025 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова винесено ухвалу про повернення клопотання про арешт майна на 72 години для усунення недоліків. Вказана ухвала була фактично отримана 23.07.2025 о 14.00. Згідно вимог чинного законодавства та резолютивної частини вищевказаної ухвали, строк у 72 години обчислюється з моменту фактичного отримання ухвали.

Тому, прокурор посилаючись на приписи ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучені предмети містять сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно 14.06.2025, власником якого є ОСОБА_4 .

В судове засідання прокурор не з`явилась, повідомлена належним чином (а.с. 61). 30.07.2025 до канцелярії суду прокурором ОСОБА_3 була подана заява про розгляд клопотання про арешт майна без її участі, клопотання підтримує.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно та належним чином (а.с. 62), будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило, причини своєї неявки слідчому судді не повідомив.

Неприбуття власника майна та прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що слідчим відділом Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001023 від 14 червня 2025 року, за ознаками ч. 1 ст. 436-1 КК України (а.с. 5).

14.06.2025 з 21:07 год. до 21:29 год., на підставі добровільної згоди в ході проведення огляду за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі огляду місця події (а.с. 46-49).

Разом з цим, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.06.2025 було надано дозвіл на проведення вже проведеного 14.06.2025 в період часу з 21:07 год. до 21:29 год. огляду квартири за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 59-60 справа № 953/5940/25 н/п 1-кс/953/4656/25).

Клопотання про арешт майна надійшло поштовим зв`язком до суду 17.06.2025 о 10:13 год. (а.с. 1 справа № 953/5940/25 н/п 1-кс/953/4655/25).

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.06.2025 вищевказане клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 повернуто прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали (а.с. 59 справа № 953/5940/25 н/п 1-кс/953/4917/25).

Копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.06.2025 про повернення клопотання 26.06.2025 о 08:57 год. отримано слідчим СВ ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 для передання прокурору (а.с. 60 справа № 953/5940/25 н/п 1-кс/953/4917/25).

Крім того, клопотання про арешт майна надійшло до суду 30.06.2025 о 14:30 год. (а.с. 1 справа № 953/5940/25 н/п 1-кс/953/4917/25).

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 30.06.2025 вищевказане клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 повернуто прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали (а.с. 64 справа № 953/5940/25 н/п 1-кс/953/4917/25).

Копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 30.06.2025 про повернення клопотання 23.07.2025 о 14:00 год. отримано прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 (а.с. 66 справа № 953/5940/25 н/п 1-кс/953/4917/25).

Клопотання про арешт майна подано до поштового відділення 25.07.2025 (а.с. 59), та надійшло до канцелярії суду 29.07.2025 о 14:56 год. (а.с. 1).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповіднодо ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Постановою слідчого СВ ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 14.06.2025 вилучено майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001023 від 14 червня 2025 (а.с. 53-54).

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 436-1 КК України, а тому з метою забезпечення збереження тимчасово вилученого майна, що може містить відомості про факти чи обставини, які встановлюються під час кримінального провадження, тобто є предметом вчинення даного кримінального правопорушення, та яке може бути речовим доказом, а тому на це майно слід накласти арешт.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001023 від 14 червня 2025 року, за ознаками ч. 1 ст. 436-1 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: прапор чорного кольору із нацистською символікою у вигляді «свастики»; кашкет сірий; значок штурмовиків СА; значок НСДАП; патч «Орел Третього Рейху»; гаманець із зображенням «Мертвої голови»; паперовий плакат із логотипом «Третього Рейху»; нарукавну пов`язку із нацистською символікою у вигляді «свастики»; футболку червоного кольору із нацистською символікою у вигляді «свастики»; футболку чорного кольору із нацистською символікою у вигляді «свастики»; книгу «Енциклопедія Третього Рейху», що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову Харківського районного управління № 1 ГУ НП в Харківській області, що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, буд. 49, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1