ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1934/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" липня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі колегії:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5

захисник ОСОБА_6 ,

обвинувачений ОСОБА_7 ,

у судовому засідання в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0002392 від 16.05.2024, за обвинуваченням

ОСОБА_7 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

громадянина України, уродженця м. Київ,

який зареєстрований та проживає за адресою:

АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

встановила:

Історія провадження

До Дарницького районного суду м. Києва 26 червня 2025 року після скасування апеляційним судом ухвали про повернення обвинувального акта надійшов обвинувальний акт. У подальшому, після заявлення головуючим суддею ОСОБА_8 самовідводу, що був задоволений судом на підставі автоматизованого розподілу від 10 липня 2025 року переданий судді ОСОБА_1 обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0002392 від 16.05.2025, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Ухвалою суду від 10 липня 2025 року вказане кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання на 30 липня 2025 року.

30 липня 2025 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва вказане кримінальне провадження призначено до судового розгляду у відкритому судовому засідання колегіальним складом суду.

Заявлений відвід головуючому судді та позиції сторін

31 липня 2025 року під час судового розгляду перед поданням заяви про відвід захисник ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про одноособовий розгляд кримінального провадження, посилаючись на те, що під час підготовчого судового засідання його підзахисний ОСОБА_7 не зрозумів питання головуючого судді щодо права на розгляд справи колегіальним складом суду. Як зазначив захисник, роз`яснення суду щодо можливості розгляду справи одним суддею або колегією з трьох суддів виявилося для обвинуваченого незрозумілим.

Вказане клопотання, порадившись на місці, колегія суддів залишила без задоволення.

Одразу після цього, захисник ОСОБА_6 заявив відвід головуючому судді ОСОБА_1 , мотивуючи його тим, що суддя, на його думку, під час підготовчого судового засідання 30 липня 2025 року обмежила його у викладенні доводів клопотання про повернення обвинувального акта прокурору. Захисник вказував, що суд мав надати належну оцінку його доводам у нарадчій кімнаті, проте вийшов з неї через короткий проміжок часу, що на переконання захисника, є недостатнім для повноцінного ознайомлення з його доводами та їх оцінки. У подальшому, захисник розгорнувши свою позицію, заявив, що суд нібито спонукав обвинуваченого до заявлення клопотання про колегіальний склад суду. Наведене, на переконання захисника, свідчить про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_1 , а тому є необхідність відвести її від розгляду вказаного кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав заявлений відвід.

Прокурор ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення заявленого відводу, зазначивши, що під час розгляду клопотання про повернення обвинувального акта прокурору суд після тривалого виступу захисника лише просив останнього окреслити ті вимоги, які не були предметом розгляду попереднім складом суду, що захисник і зробив. За таких обставин прокурор просила відмовити у задоволенні заявленого відводу. Крім того, після роз`яснення головуючим суддею обвинуваченому його права на колегіальний склад суду, то останній надав про це ствердну відповідь, чому передувало детальне роз`яснення головуючим суддею зміст цього права.

Положення закону, якими керувався суд

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду кримінального провадження є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу, визначений ст. 75 КПК України. Так, серед іншого, п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України передбачає, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до вимог чч. 1, 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Як визначено ч. 5 ст. 80 КПК України відвід має бути вмотивованим. Себто відвід має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами.

У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду (ч. 1 ст. 81 КПК України).

Мотиви суду

Так, колегія суддів відхиляє доводи захисника про обмеження сторони захисту у викладенні заявленого клопотання.

Варто першочергово зазначити, що матеріали кримінального провадження надійшли до суду ще 10 липня 2025 року, тоді як підготовче судове засідання відбулося 30 липня 2025 року.

Головуючий суддя мала достатньо часу для належного ознайомлення зі всіма матеріалами провадження, зокрема з попереднім клопотанням захисника про повернення обвинувального акта, яке у подальшому було повторно заявлене у майже ідентичній редакції під час підготовчого засідання 30 липня 2025 року.

При цьому суд надав захиснику понад 40 хвилин для обґрунтування своєї позиції, що, враховуючи обсяг клопотання на 13 аркушах, є більш ніж достатнім для його повного викладення та повільного прочитання, що і було зроблено захисником під час підготовчого судового засідання.

Водночас суд захисника не переривав, не обмежував, лише по завершенню звернуто увагу на уточнення вимог, з якими захисник бажає звернутись до суду, зважаючи, що ідентичне за змістом клопотання захисника вже було предметом як судового, так і апеляційного розгляду.

Щодо тверджень захисника про начебто короткий час перебування суду в нарадчій кімнаті під час підготовчого судового засідання, слід наголосити, що тривалість наради та порядок ухвалення судового рішення не є предметом оцінки сторони захисту. Суд ухвалює рішення у межах своїх процесуальних повноважень, а із мотивами рішення захисник має можливість ознайомитися безпосередньо з тексту ухвали.

Колегія суддів також надала оцінку доводам заяви про відвід щодо нібито неналежного роз`яснення судом права обвинуваченого на колегіальний склад суду.

З цією метою суд дослідив відеозапис підготовчого судового засідання від 30 липня 2025 року в частині роз`яснення головуючим суддею відповідних положень ч. 2 ст. 31 КПК України.

Як вбачається із запису, на 56:30 хв. суд роз`яснив обвинуваченому ОСОБА_7 його право на розгляд кримінального провадження колегіальним складом суду або суддею одноособово, що є обов`язком суду під час проведення підготовчого судового засідання, зважаючи на тяжкість висунутого обвинувачення.

Проте захисник ОСОБА_6 , не надавши можливості своєму підзахисному надати відповідь на питання головуючого судді, одразу зазначив, що наразі це питання не підлягає вирішенню і свою позицію вони оголосять колись ймовірно пізніше.

Суд повторно на 58:00 хв. надав роз`яснення щодо цього права, однак захисник знову перебив головуючого суддю, наполягаючи на своїй позиції. У той момент, коли обвинувачений зміг висловитися, то він заявив, що його думка збігається з позицією захисника.

У зв`язку з цим суд втретє запитав обвинуваченого щодо його волевиявлення, на що той зазначив, що не до кінця розуміє різницю між одноособовим і колегіальним складом суду.

Тому на 01:00:00 хв. суд простими словами пояснив ОСОБА_7 , що підготовче засідання відбувається у складі одного судді, але з огляду на те, що йому інкримінується особливо тяжкий злочин із санкцією понад 10 років позбавлення волі, він має право на розгляд справи колегією із трьох професійних суддів, які будуть брати участь у судовому розгляді або розгляд надалі буде відбуватись одноособово.

Спочатку обвинувачений залишив це питання на розсуд суду, проте далі на 01:02:15 хв. остаточно повідомив про бажання розгляду справи колегіальним складом суду, відповівши: колегіально.

Отже, із перебігу засідання вбачається, що після детального роз`яснення суду простими словами суті права на колегіальний склад суду обвинувачений ОСОБА_7 усвідомив суть поставленого питання та висловив свою чітку й однозначну позицію, обравши розгляд справи саме колегією суддів, заявивши таким чином суду про бажання реалізувати це право.

У свою чергу доводи захисника про нібито нерозуміння обвинуваченим роз`яснень суду спростовуються відеозаписом судового засідання.

Підсумовуючи, сторона захисту також стверджувала про упередженість суду з огляду на те, що судові засідання у цьому кримінальному провадженні були проведені вперше - через більше ніж рік після надходження обвинувального акта до Дарницького районного суду м. Києва.

Разом з тим, захисник неодноразово посилався на правильні дії попереднього складу суду першої інстанції щодо того, що більше ніж за рік підготовче судове засідання так і не було проведено, а завершилось поверненням обвинувального акта прокурору, та невмотивованим рішенням суду апеляційної інстанції, яким це рішення безпідставно було скасовано.

Відтак варто наголосити, що відповідно до ч. 1 ст. 322 КПК України судовий розгляд відбувається безперервно, крім часу, призначеного для відпочинку, та підлягає відкладенню у визначених законом випадках.

Твердження сторони захисту про проведення судового засідання, як зазначалось вище протягом трьох тижнів від дня фактично повторного автоматичного розподілу судової справи, не свідчить про упередженість суду, який не зв`язаний діями та рішеннями попереднього складу суду, а керується виключно положеннями процесуального закону.

При цьому за відсутності клопотань про відкладення проведення підготовчого судового засідання, суд діяв зважаючи на розумні строки розгляду провадження, що передусім стосується прав обвинуваченого.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що наведені у заяві підстави для відводу є надуманими та фактично зводяться до незгоди сторони захисту з процесуальними рішеннями суду, ухваленими за наслідками підготовчого судового засідання.

Водночас така незгода не може бути розцінена як упередженість судді чи інші обставини, які викликають сумнів у її неупередженості, а відтак не є підставою для відводу відповідно до ст. 75 КПК України.

З огляду на викладене та керуючись статтями 75, 80-81 КПК України, колегія суддів

постановила:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_6 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_9

Суддя ОСОБА_10

Суддя ОСОБА_11