Дата документу 24.06.2025Справа № 554/5238/25
Провадження № 1-кс/554/7753/2025
УХВАЛА

Іменем України

24 червня 2025 року м. Полтава

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , представник власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000014 від 18.02.2025 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366-2, ч. 1 ст. 359, ч. 3 ст. 368 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого, погодженого прокурором, про арешт майна, у якому прохали накласти арешт на речі, вилучені у ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон Samsung Galaxy S20 Ultra 56 у корпусі чорного кольору із пошкодженим склом у корпусі, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 із SIM-карткою з номером « НОМЕР_3 » та паролем «1974». Вилучені речові докази зберігати в камері зберігання речових доказів СУ ГУНП в Полтавській області за адресою: м. Полтава, вул. Сковороди, 2Б.

В судовому засіданні слідчий подав клопотання про поновлення процесуального строку, а саме строку на подання клопотання про арешт майна. В обгрунтовання клопотання про поновлення процесуального строку зазначив, що в країні запроваджено воєнний стан, який неодноразово продовжувався. У період часу з моменту закінчення проведення слідчих дій до моменту подачі клопотання було п`ять разів оголошено повітряну тривогу на території Полтавської області, у тому числі 12.06.2025 о 10:25, 13.06.2025 о 03:16, 13.06.2025 о 07:27, 13.06.2025 о 23:20, 14.06.2025 о 12:01. Можливе застосування безпілотних літаючих об`єктів, балістичної зброї створювало загрозу життю та здоров`ю, що передбачає перебування в укритті, чим унеможливлює здійснення процесуальних дій, передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України. Окрім цього, при оголошенні повітряної тривоги служби поштового зв`язку не працюють, що перешкодило своєчасному направленню клопотання до суду.

Слідчий просив врахувати значний обсяг проведених слідчих дій у вказаному кримінальному провадженні, а також місця їх проведення, а саме: Полтавська область, м. Кременчук, м. Горішні Плавні, м. Глобино, Хмельницька область, м. Хмельницький, с. Череменці Хмельницької області.

Слідчий просив поновити строк на подання клопотання про арешт майна, просив також врахувати, що в рамках даного кримінального провадження 12.06.2025 року проведено 18 обшуків, які були завершені близько 18 год., за наслідками яких підготовлено 12 клопотань про арешт майна. Всі ці клопотання були здані до поштового відділення 14.06.2025 року, оскільки у суді був неробочий день. Чергові судді розглядають лише клопотання, що підлягають негайному розгляду.

Слідчий вказував, що вилучений під час обшуку мобільний телефон відповідає критерію речового доказу і ненакладення арешту на майно призведе до негативних наслідків для досудового розслідування щодо встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення.

Представник власника майна просила у задоволенні клопотання про поновлення строку відмовити, оскільки дане клопотання є необгрунтованим та безпідставним, а тому повернути вказане клопотання слідчому. Адвокат зазначила, що ОСОБА_6 не є фігурантом даного кримінального провадження, йому не повідомлено про підозру, а тому підстави для накладення арешту на його майно відсутні.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали провадження, приходжу до такого висновку.

Встановлено, що слідчим управлінням ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000014 від 18.02.2025 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366-2, ч. 1 ст. 359, ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудове розслідування розпочато за фактом повідомлення про те, що начальник ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 , будучи особою уповноваженою на виконання функцій держави, 13.03.2024 подав до НАЗК декларацію про доходи та майно за 2023 рік, у якій зазначив завідомо недостовірні відомості, а саме не відобразив майно, що належить його дружині ОСОБА_7 , житловий будинок, земельну ділянку та квартиру.

Досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_7 згідно ЗУ «Про запобігання корупції» є особою, уповноваженою на виконання функцій держави, 13.03.2024 року подав до НАЗК декларацію про доходи, в якій показав статки за 2023 рік. У декларації вказано, що членами його родини є дружина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , син ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно декларації, ОСОБА_7 є власником земельної ділянки у смт. Чемерівці, Хмельницької області загальною площею 2 га., а ОСОБА_8 є власницею двох квартир.

Таким чином, відомості, що були вказані в декларації ОСОБА_7 відрізняються від достовірних, що може свідчити про приховування реальних статків та внесення суб`єктом декларування завідомо неправдивих відомостей до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Окрім цього, встановлено наступні відомості щодо механізму, обставин та супутньої інформації отримання ОСОБА_7 неправомірної вигоди, за не вчинення мобілізаційних заходів в інтересах посадових осіб та керівників підприємств, розташованих на території Кременчуцького району Полтавської області, а саме:

Автомобіль Skoda Octavia 2019 року випуску, д.н.з: НОМЕР_4 VIN - код: НОМЕР_5 , СТI 018451, оформлений 01.02.2025 у ТСЦ 6841 на ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_5 , котра є донькою ОСОБА_7 , (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_6 ), 01.02.2025 року

Вказаний автомобіль був отриманий ОСОБА_7 у якості неправомірної вигоди за дії в інтересах ТОВ «Глобинський М`ясокомбінат» () та ТОВ «Феррострой» (). За отриманими даними 04.10.2024 року ТОВ «Глобинський М`ясокомбінат» реалізував вищезазначений автомобіль Skoda Octavia, зареєстрований 30.08.2017 року в ТСЦ №5342, свідоцтво НОМЕР_7 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом оформлення в ТСЦ 5342 договору купівлі-продажу. В подальшому, 01.02.2025 року від ОСОБА_6 відбувся перехід права власності до ОСОБА_11 .

Автомобіль Renault Trafic, д.н.з: НОМЕР_8 VIN - код: НОМЕР_9 , СТI 405703, оформлений 16.04.2025 у ТСЦ 5342 на ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,. В подальшому ОСОБА_6 було надано довіреність на право розпоряджання автомобілем та передано у постійне користування ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_6 , котрий є зятем ОСОБА_7

12.06.2025 в період часу з 07 год. 54 хв. по 10 год. 14 хв. на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Полтави ОСОБА_13 від 03.06.2025 справа №554/5238/25 провадження №1-кс/554/7338/2025 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон Samsung Galaxy S20 Ultra 56 у корпусі чорного кольору із пошкодженим склом у корпусі, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 із SIM-карткою з номером « НОМЕР_3 » та паролем «1974».

13.06.2025 року зазначені речі та предмети визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Тобто, слідчий при зверненні до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, у відповідності до ст. 117 КПК України, повинен разом з вказаним клопотанням подати мотивоване клопотання про поновлення пропущеного строку, з наданням доказів поважності причин такого пропуску.

Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Слідчий суддя, ознайомившись з клопотанням про поновлення процесуального строку та клопотанням про арешт майна, встановив, що клопотання подане до суду з пропуском строку звернення з поважних причин.

Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх своєю ухвалою та розглядає клопотання про арешт майна по суті.

З огляду на вказані слідчим обставини, а також враховуючи те, що клопотання підлягало поданню до суду у неробочий день, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого про поновлення пропущеного із поважних причин строку для подання клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Статтею 131 КПК України арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Частиною другою ст. 170 КПК України визначені випадки, у яких допускається арешт майна, а саме з метою: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Суд бере до уваги те, що існує наявність розумних підозр вважати, що вилучений під час обшуку телефон має значення у даному кримінальному провадженні, є доказом обставин, що встановлюються у даному кримінальному провадженні. У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає, що вилучені під час обшуку речі підлягають арешту, оскільки відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК.

Керуючись ст. ст. 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Поновити строк для подання клопотання про арешт майна.

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на речі, вилучені у ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон Samsung Galaxy S20 Ultra 56 у корпусі чорного кольору із пошкодженим склом у корпусі, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 із SIM-карткою з номером « НОМЕР_3 » та паролем «1974».

Вилучені речові докази зберігати в камері зберігання речових доказів СУ ГУНП в Полтавській області за адресою: м. Полтава, вул. Сковороди, 2Б.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Повний текст ухвали складено 27 червня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1