Справа № 645/3803/25
Провадження № 1-кс/645/859/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Немишлянського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

перевіривши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

До Немишлянського районного суду м. Харкова 01 липня 2025 року надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР), в якій скаржник просить слідчого суддю:

- визнати пропуск процесуального строку на оскарження дії та бездіяльності працівника поліції з поважної причини (введення в оману з боку працівника поліції щодо строків оскарження);

- поновити процесуальний строк на подання скарги на дії чи бездіяльність працівників поліції, почавши його відлік з наступного дня після отримання особисто в приміщенні Немишлянського районного суду копії ухвали від 16 червня 2025 року, яку отримано 26 червня 2025 року;

- зобов`язати слідчого ДОП ВП №2 Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні дані за його заявою від 05.05.2025 року, та розпочати досудове розслідування.

Скарга обґрунтована тим, що 05.05.2025 року ОСОБА_2 звернувся із заявою про вчинене кримінальне правопорушення до ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, проте відомості за скаргою до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені. У заяві він просив вжити заходів до ОСОБА_4 , який зобов`язався відремонтували автомобіль належний ОСОБА_2 , проте свої зобов`язання належним чином не виконав. Заявник вважає, що допущено бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою до ЄРДР та просить зобов`язати внести такі відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

В обґрунтування заяви про визнання пропуску процесуального строку на оскарження дії та бездіяльності працівника поліції з поважної причини скаржник посилається на введення його в оману з боку працівника поліції щодо строків оскарження та просить поновити цей процесуальний строк, почавши його відлік з наступного дня після отримання особисто в приміщенні Немишлянського районного суду копії ухвали від 16 червня 2025 року, яку отримано 26 червня 2025 року.

Перевіривши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя вважає необхідним зазначити таке.

Зі змісту скарги ОСОБА_2 вбачається, що 05 травня 2025 року він звернувся до Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області із заявою про обставини, які вказують на вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 190 та ст. 194 КК України, в якій зазначив, що між ним та гр. ОСОБА_4 01.04.2024 року було укладено усну домовленість про передачу останньому на реставраційні та ремонтно-відновлювальні роботи стосовно автомобіля ГАЗ М 20(Победа) держ. номер НОМЕР_1 . Машина була «на ходу», але виконавець робіт відмовився від доставки своїм ходом та за його кошти (20 тис. грн.) евакуатором доставив авто до орендованої СТО, що розташоване за адресою: пр-т Олександрівський, 7/26. На СТО ОСОБА_5 почав реставраційні роботи, для чого розібрав автомобіль, що призвело до втрати його ходових властивостей. До сьогодні автівка знаходиться в розібраному стані на СТО, роботи по її відновленню не проводяться. За попередньою домовленістю вартість відновлювальних робіт було оцінено ОСОБА_4 у 52000 грн., які він сплатив повністю. В подальшому ОСОБА_4 повідомив йому, що він є військовослужбовцем підрозділу "Кракен", що унеможливлює зайняття підприємницькою діяльністю.

Заяву за зверненням ОСОБА_2 прийняв старший о/у ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_6 , заяву зареєстровано за вхідним № 9089 від 05.05.2025 року, що підтверджується фото копією цієї заяви.

Справу на розгляд було направлено ДОП ВП №2 Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області капітану поліції ОСОБА_3 ..

Скаржник наголосив, що прийняття і реєстрацію заяви в ЄРДР не здійснено, запит до підрозділу "Кракен" про проходження служби ОСОБА_4 в зазначеному військовому формуванні не здійснено, місце знаходження ОСОБА_4 не встановлено, йому надано відповідь про те, що вбачається відсутність даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю в зв`язку з цим внесення відповідної інформації до ЄРДР. Також капітан поліції ОСОБА_3 зазначив про наявність цивільно-правових відносин та рекомендував звертатися до суду.

Скаржник вважає, що первинну заяву про вчинення злочину було розглянуто капітаном ОСОБА_3 не повно, що призвело до порушення вимог п.п.1-7 ч. 1 ст. 23 ЗУ «Про Національну поліцію» та порушення права громадянина на попередження вчинення злочину. В даному випадку капітан поліції ОСОБА_3 здійснював слідчі дії, що надає можливість оскаржити його як бездіяльність слідчого.

З огляду на вищезазначене скаржник повідомив суд про пропуск процесуального строку на оскарження бездіяльності працівника поліції відбувся не з його провини, оскільки вважає, що він був введений в оману щодо строків та способу отримання відповіді на своє звернення до Національної поліції. Таким чином, скаржник просив суд поновити процесуальний строк на звернення до суду, почавши його відлік з наступного дня після отримання в канцелярії Немишлянського районного суду м. Харкова 26 червня 2025 року копії ухвали слідчого судді від 16 червня 2025 року. Зазначає, що в цій ухвалі йому було надане роз`яснення щодо можливості повторного звернення до слідчого судді із викладенням обставин, які призвели до пропуску процесуального строку на оскарження дії чи бездіяльності працівників поліції.

Також, скаржник зазначив, що копії відповіді службових осіб ним отримано особисто в приміщенні відділу поліції 10 червня 2025 року, про що особа, яка видала зазначені копії, відмовилася вказати актуальну дату видачі документів, чим порушила його право на отримання своєчасної відповіді та можливості її оскарження в належному порядку.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно з частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно з частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Тому останнім днем строку можливого подання скарги на бездіяльність ДОП ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення, було 17 травня 2025 року, проте фактично скаржником подано скаргу до Немишлянського районного суду м. Харкова лише 01 липня 2025 року.

Статтею 113 КПК визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього кодексу.

Частинами 1, 3, 5, 7 статті 115 КПК визначено, що строки, встановлені цим кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію…При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку… При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу…При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно із частиною 1 статті 117 КПК, пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

З огляду на вищенаведене, поновленню підлягають порушені винятково з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом, адже дотримання строків звернення до суду є одним із засобів забезпечення виконання завдань кримінального провадження учасниками судового провадження, оскільки інститут строків у кримінальному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності та стимулює як суд, так й учасників кримінального процесу добросовісно користуватись правами та належно виконувати обов`язки.

Відтак поважними причинами пропуску процесуального строку можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась із скаргою, заявою чи клопотанням, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Посилання скаржника на введення його в оману з боку працівника поліції щодо строків оскарження не може слугувати доказом наявності поважних причин для поновлення пропущеного строку чи існування реальних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного звернення до суду.

Враховуючи наведене очевидно, що у цьому випадку скаржник пропустив встановлений КПК процесуальний строк на оскарження бездіяльності ДОП ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, та не надав будь-яких доказів наявності поважних причин для поновлення пропущеного строку та існування реальних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного вчинення процесуальних дій, а тому належить відмовити у клопотанні про поновлення такого строку.

Відповідно до частин 2, 3 статті 304 КПК скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Перевіривши й оцінивши відомості, наведені у скарзі та доданих матеріалах, слідчий суддя вважає, що оскільки відсутні підстави для поновлення скаржнику пропущеного строку на подання цієї скарги, тобто наявна підстава, визначена пунктом 3 частини 2 статті 304 КПК, відтак не є необхідним оцінювати доводи скарги за їх сутністю, оскільки таку скаргу належить повернути скаржнику.

Керуючись статтями 303-309, 532 КПК, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Повернути скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Копію ухвали направити особі, яка подала скаргу, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення скарги не перешкоджає особі повторно звернутися зі скаргою до слідчого судді, після усунення обставин, що стали підставою для повернення скарги.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1