12.06.2025 Справа № 940/995/25
Провадження по справі № 1-кс/940/182/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2025 року слідчий суддя Тетіївського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

ОСОБА_5 звернувся до Тетіївського районного суду Київської області з скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважену особу відділення поліції № 3 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою про злочин, яку подано адвокатом ОСОБА_3 до відділення поліції № 3 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області 02.06.2025.

Скарга мотивована тим, що 02.06.2025 до відділення поліції № 3 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області представником заявника адвокатом ОСОБА_3 подано заяву про вчинення злочину за фактом підроблення представниками ІНФОРМАЦІЯ_1 постанови ВЛК, як офіційного документа, в яку внесено завідомо неправдиві відомості. Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України, уповноваженими особами відділення полiцii № 3 Бiлоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області не внесено відповідні відомості за вказаною заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань та не розпочато досудове розслідування.

За таких обставин, заявник в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України звернувся із скаргою до слідчого судді Тетіївського районного суду Київської області.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав та просивзадовольнити її у повному обсязі.

Прокурор заперечував проти задоволення скарги, вказуючи, що зі скарги та поданої заяви не вбачається ознак складу будь-якого кримінального правопорушення, натомість має місце відображення в електронному кабінеті військовозобов`язаного «ІНФОРМАЦІЯ_7» неактуалізованих даних, які можна виправити та актуалізувати шляхом виправлення даних онлайн, оскільки електронний кабінет військовозобов`язаного має такий функціонал.

Дослідивши подану скаргу та додані до неї матеріали,заслухавши учасників скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів встановлено, що 02.06.2025 адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ОСОБА_5 , подав до відділення поліції № 3 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області заяву про вчинення злочину за фактом підроблення представниками ІНФОРМАЦІЯ_1 постанови ВЛК, з викладенням у заяві обставин діяння, які на думку представника заявника, мають ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК України.

Ця заява про кримінальне правопорушення була отримана уповноваженою особою відділення поліції № 3 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 02.06.2025.

Станом на час розгляду скарги відомості, що містяться у заяві представника заявника від 02.06.2025, не внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 1 статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, у порядку, передбаченому КПК України (п. 18 ч. 1 статті 3 КПК України). У межах судового контролю слідчий суддя здійснює розгляд скарг на бездіяльність слідчого та прокурора, відповідно до ст. 303 КПК України.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування визначено та регламентовано главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 статті 303 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Для висновку про бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР необхідно встановити, що подана заява дійсно є заявою про вчинення кримінального правопорушення та містить відповідні відомості.

У п. 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі №818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Вирішуючи питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР слідчий суддя надає оцінку змісту заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 року за № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, відповідно до п. 14 глави 2 розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 року за № 298, при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку із ч. 1 ст. 2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зазначені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. До того ж, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки конкретного кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального характеру. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави зробити висновок, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Так, із змісту заяви про вчинення злочину, датованої 02 червня 2025 року, вбачається, що через виявлення помилок в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів (електронному кабінеті військовозобов`язаного «ІНФОРМАЦІЯ_7») 26.09.2024 ОСОБА_5 звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про внесення змін в Реєстр, оскільки 22.09.2024 при формуванні Витягу з електронного кабінету військовозобов`язаного ІНФОРМАЦІЯ_7 виявив ряд помилок, серед яких: невірна дата проходження ВЛК (вказано 13.09.2024р., а проходив 27.06.2024р.); невірний запис по постанові ВЛК (вказано придатний, а насправді визнано придатним до військової служби у частинах забезпечення ІНФОРМАЦІЯ_3, ВВНЗ, навчальних центрах, медичних центрах, підрозділах логістики, зв`язку). Крім того, після звернення у грудні 2024 року до Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони представники ІНФОРМАЦІЯ_2 внесли зміни в реєстр, що засвідчує з ІНФОРМАЦІЯ_7 від 25.04.2025: дата ВЛК 27.06.2024. Однак, згідно з Витягом з ІНФОРМАЦІЯ_7 від 29.05.2025 знову зазначена дата ВЛК - 13.09.2024 та постанова ВЛК - придатний. Натепер в електронному кабінеті військовозобов`язаного «ІНФОРМАЦІЯ_7 досі дата проходження ВЛК - 13.09.2024, а також зазначено про повну придатність ОСОБА_5 до військової служби. Тому, заявник з великою ймовірністю допускає, що представники ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснили підроблення постанови ВЛК та внесли до неї, як офіційного документа, завідомо неправдиві відомості. Тобто, вважає, що посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_2 , яких має встановити слідство, підробили офіційний документ, а саме картку обстеження та медичного огляду військовозобов`язаного ОСОБА_5 для визначення ступеня придатності до військової служби та внесли в Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних резервістів завідомо невірну інформацію.

За наведених обставин, представник заявника просив прийняти та невідкладно зареєструвати заяву про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Однак, на переконання слідчого судді, подана адвокатом ОСОБА_3 заява про злочин від 02 червня 2025 року, не відповідає вищевикладеним вимогам діючого законодавства, в ній не наведено об`єктивних даних, які свідчать про підробку картки обстеження та медичного обстеження.

Крім того, представник скаржника не заперечував, що дані в електронному кабінеті військовозобов`язаного « ІНФОРМАЦІЯ_7 » змінювались неодноразово, у тому числі і за наслідками звернення скаржника з відповідними документами до ІНФОРМАЦІЯ_3, а відтак вказаний механізм актуалізації даних функціонує і передбачає можливість необмежену кількість разів змінювати (актуалізувати) дані військовозобов`язаного, у тому числі щодо придатності до військової служби, дати проходження ВЛК та дати оновлення даних, якщо вони відображені з помилками.

Натомість, представник скаржника зазначив, що після оновлення застосунку «ІНФОРМАЦІЯ_7» та формування витягу 26.04.2025 о 10:04 з відображеними некоректними даними, ОСОБА_5 не скористався можливістю виправити вказані у ньому відомості.

Більш того, з огляду відомості, відображені у долучених до скарги витягах з «ІНФОРМАЦІЯ_7» від 22.09.2024, 15.10.2024 та 26.04.2025 вбачається, що у витягу від 26.04.2025 фактично відображена інформація, яка містилась у «ІНФОРМАЦІЯ_7» до актуалізації даних за зверненням ОСОБА_5 , тобто станом на 22.05.2024. Іншими словами, після оновлення ОСОБА_5 застосунку «ІНФОРМАЦІЯ_7» система вочевидь згенерувала його неактуальні дані, які підлягають виправленню за допомогою вкладки «Виправити дані онлайн». Відтак, слідчий суддя вважає, що відображення щодо ОСОБА_5 у застосунку «ІНФОРМАЦІЯ_7» неточних даних, зокрема щодо дати проходження ВЛК та зазначення статусу «придатний» фактично не суперечить відомостям з його військово-облікового документу, оскільки останній був виданий 05.07.2024, а відомості в електронному кабінеті після оновлення застосунку «ІНФОРМАЦІЯ_7» відображені станом на 22.05.2024. За таких обставин, станом на 22.05.2024 в електронному кабінеті військовозобов`язаного ОСОБА_5 і не могло бути відомостей з даними його військово-облікового документу, виданого пізніше, а саме 05.07.2024, що виключає наявність ознак складу будь-якого кримінального правопорушення, у тому числі за фактом можливої підробки постанови ВЛК чи картки обстеження та медичного огляду ОСОБА_5 , копії яких додані до скарги.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 2, п. 10 ч. 1 ст. 3, ч. 1 та п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань є виявлення діяння, яке містить ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого особливою частиною КК України. Внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування.

Натомість, заява представника заявника не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що б надавали підстави для кваліфікації відомостей, викладених у його заяві від 02 червня 2025 року.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У своїй постанові від 16.05.2019 року Верховний Суд у справі № 761/20985/18 зазначив: «...положеннями статті 3 КПК визначено, що кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.».

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

З огляду на зазначене, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 2, 3, 9, 24, 214, 303-307 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви від 02 червня 2025 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде складено та оголошено о 14 год 00 хв. 16 червня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1