Справа № 583/2939/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" липня 2025 р. Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі :

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Охтирка скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

ВСТАНОВИВ :

03.07.2025 р. до Охтирського міськрайонного суду Сумської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, в якій просить визнати бездіяльність слідчого СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за її ( ОСОБА_3 ) повідомленням від 02.07.2025 р. про вчинення злочину, передбаченого ст. 376-1 КК України відносно працівника суду ОСОБА_4 неправомірною; зобов`язати слідчого СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області внести відповідні відомості до ЄРДР за її ( ОСОБА_3 ) заявою від 02.07.2025 р., в якій викладені ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 376-1 КК України; повідомити її ( ОСОБА_3 ) про внесення відомостей та надати витяг з ЄРДР відповідно до ст. 60 КПК України. Скаргу мотивує тим, що 02.07.2025 р. о 08.10 год. нею було усно повідомлено на лінію «102» про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 376-1 КК України із зазначенням місця вчинення м. Охтирка вул. Ярославського, 2 Охтирський міськрайонний суд Сумської області про втручання у роботу автоматизованої системи документообігу суду 06.12.2021 р., а саме порушення процедури автоматизованого розподілу судової справи №583/4927/21 за результатами якого головуючим суддею був визначений ОСОБА_5 без фіксації дати складання протоколу, часу початку і завершення розподілу, списку суддів, які взяли участь в автоматизованому розподілі, що є обов`язковим згідно з Положенням про автоматизовану систему документообігу суду. Втручання працівника суду ОСОБА_4 в розподіл справи №583/4927/21 призвело до порушення процедури розподілу та відсутності необхідної фіксації , в ручному режимі був обраний суддя ОСОБА_5 , який брав участь в пов`язаних провадженнях, є зацікавленим в її кримінальному переслідуванні та бажає незаконного притягнення її ( ОСОБА_3 ) до кримінальної відповідальності. Станом на момент подання скарги вона ( ОСОБА_3 ) не отримала повідомлення про внесення заяви до ЄРДР.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Слідчий Охтирського РВП ГУНП в Сумській області та прокурор в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені.

Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України - відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченого цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

У відповідності з ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до п.4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Внесення відомостей до ЄРДР урегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298.

Згідно з п. 1 глави 1 розділу 2 цього Положення, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Системний аналіз зазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь - які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

У той же час наявність або відсутність події кримінального правопорушення та складу кримінального правопорушення в діянні певних осіб може бути визначено лише в ході проведення досудового розслідування згідно Розділу ІІІ КПК України (ст. 284 КПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 по справі № 818/1526/18 (провадження 11-1263апп18) зазначено, що саме у межах процедури оскарження рішення щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію Верховного Суду, який у своїх постановах наголосив на такому: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку, чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18); «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 звернулася до Охтирського РВП ГУНП в Сумській області із заявою про наявність у діях посадової особи Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 376-1 КК України, які полягали у порушенні процедури автоматизованого розподілу судової справи № 583/4927/21 за результатами якого головуючим суддею був визначений ОСОБА_5 без фіксації дати в протоколі, часу початку і завершення розподілу, списку суддів, які взяли участь в автоматизованому розподілі, що є обов`язковим згідно з Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Стаття 376-1 КК України передбачає кримінальну відповідальність за умисне внесення неправдивих відомостей чи несвоєчасне внесення відомостей до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, іншої автоматизованої системи, що функціонує в суді, Вищій раді правосуддя, Вищій кваліфікаційній комісії суддів, Державній судовій адміністрації України, їх органах, несанкціоновані дії з інформацією, що міститься в таких системах, чи інше втручання в роботу таких систем, вчинене службовою особою, яка має право доступу до цієї системи, або іншою особою шляхом несанкціонованого доступу до таких систем.

Частина друга передбачає відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, вчинені за попередньою змовою групою осіб.

Відповідно до п. 2.3.31 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України 02.04.2015 р. №25 (в редакції чинній на час здійснення розподілу судової справі між суддями 06.12.2021 р.) результатом автоматизованого розподілу судових справ є протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду (додаток 1), що автоматично створюється автоматизованої системою. Одночасно з протоколом автоматизованою системою автоматично формується звіт про автоматичний розподіл судової справи між суддями відповідного суду. Звіт містить такі відомості: дата та час початку автоматизованого розподілу; єдиний унікальний номер судової справи; номер провадження (за наявності); категорія судової справи (за наявності); коефіцієнт складності судової справи (за наявності); інформація про учасників судового процесу (кримінального провадження); інформація про визначення повноважень суддів; інформація про визначення головуючого судді (судді-доповідача) за випадковим числом; інформація про визначення складу колегії суддів (за наявності) за випадковим числом; версія автоматизованої системи; час закінчення автоматизованого розподілу; тривалість автоматизованого розподілу. Доступ для коригування протоколу та звіту щодо автоматизованого розподілу судової справи між суддями автоматично блокується автоматизованою системою. Протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями роздруковується, підписується та додається до матеріалів судової справи. Звіт про автоматизований розподіл судової справи між суддями може бути роздрукований для службового використання в суді.

Відповідно до додатку № 1 до підпункту 2.3.31 пункту 2.3 Протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями місить наступні реквізити: найменування суду, єдиний унікальний номер судової справи, номер провадження (за наявності), суть судової справи, головуючий суддя (суддя-доповідач), склад колегії суддів (за наявності).

Основним безпосереднім об`єктом злочину за ст. 376-1 КК України є порядок роботи автоматизованої системи документообігу суду, а також безпека роботи такої системи, що забезпечує збереження інформації, яка в ній містяться. Додатковий об`єкт злочину - суспільні відносини у сфері забезпечення незалежності суддів при відправленні правосуддя.

Предметом злочину є: 1) відомості, що вносяться до автоматизованої системи документообігу суду; 2) інформація, що міститься в автоматизованій системі документообігу суду; 3) автоматизована система документообігу суду.

Детально вивчивши та надавши оцінку заяві ОСОБА_3 щодо вчинення посадовою особою Охтирського міськрайонного суду Сумської області кримінального правопорушення, передбаченого ст. 376-1 КК України, слідчий суддя вважає, що дана заява не містить відомостей, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, а посилання заявника на ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 376-1 КК України, є лише суб`єктивним викладом обставин та припущеннями скаржника, суб`єктивним уявленням щодо неправомірності дій, а також ґрунтується на власному аналізі та баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в заяві ОСОБА_3 від 02.07.2025 об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а викладених у заяві обставин недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування.

За таких обставин скарга задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303-309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1