Справа № 646/7547/25
Провадження № 1-кс/646/1899/2025
УХВАЛА

01 серпня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Основ`янського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000774 від 29.07.2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що 29.07.2025 року приблизно о 13:50 годині до ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що 29.07.2025 року приблизно о 13:00 годині за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, діючи таємно, проникла до домоволодіння заявниці шляхом відкривання вікна, після чого вчинила крадіжку побутової та комп`ютерної техніки, інструментів, чим завдала матеріальну шкоду ОСОБА_4 , сума якої встановлюється.

Відомості до ЄРДР внесено за № 0000774 від 29.07.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення злочину та відшукування предметів, знарядь та інших речових доказів, а також фактичних відомостей щодо вищезазначених протиправних дій 30.07.2025 року слідчим слідчого відділення відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 в період часу з 08-30 по 08-48 год за адресою: АДРЕСА_1 проведено огляд місця події в ході якого виявлено та вилучено:

-Викрутку з пластиковою ручкою коричневого кольору, поміщено до сейф-пакету SUD 2005879.

30.07.2025 року вищевказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні за № 0000774 від 29.07.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурор зазначив, що встановлені достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегло на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Тому, прокурор просив накласти арешт на вищевказаний предмет відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КК України, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Прокурор в судове засідання не з`явився, просив клопотання розглядати за його відсутності.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з копією витягу з ЄРДР № 0000774, 29.07.2025 року до ЄРДР були внесені відомості за ч. 4 ст. 185 КК України, за фактом того, що 29.07.2025 року приблизно о 13:50 годині до ВП №1 ХРУП №1 УНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що 29.07.2025 року приблизно о 13:00 годині за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, діючи таємно, проникла до домоволодіння заявниці шляхом відкривання вікна, після чого вчинила крадіжку побутової та комп`ютерної техніки, інструментів, чим завдала матеріальну шкоду ОСОБА_4 , сума якої встановлюється.

Доводи клопотання підтверджуються даними протоколу огляду місця події від 30.07.2025 року та фототаблицею до нього.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 30.07.2025 року викрутка з пластиковою ручкою коричневого кольору - визнана речовим доказом.

Згідно з ч. 1 ст. 237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Положеннями ч. 5 та ч. 7 ст. 237 КПК України передбачено, що при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Прокурором доведено необхідність накладення арешту на вилучене майно, оскільки воно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 167, 168, 170-173, 237 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000774 від 29.07.2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт, з метою забезпечення збереження речових доказів, на тимчасово вилучене майно в ході проведення огляду місця події 30.07.2025 року в період часу з 08:30 по 08:48 год за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-Викрутку з пластиковою ручкою коричневого кольору, поміщено до сейф-пакету SUD 2005879.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1