УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.08.2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_4 , що погоджено з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000020 від 28.07.2025 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201-3 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, Підрозділом детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000020 від 28.07.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201-3 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

Установлено, що ОСОБА_5 здійснив закінчений замах на контрабанду, тобто переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю товарів у значному розмірі за наступних обставин.

Так, 24.07.2025 в зону митного контролю міжнародного автомобільного пункту пропуску "Маяки-Удобне-Паланка" відділу митного оформлення № 1 митного поста «Дністровський» Одеської митниці, в напрямку виїзд з України до Молдови, по смузі руху «зелений коридор» в`їхав легковий автомобіль марки Toyota RAV4 (реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , країна реєстрації Україна), під керуванням гр. України ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 ІПН НОМЕР_3 , який надав інформацію що перевозить грошові кошти в сумі до 10 тис євро.

У подальшому, під час проведення спільного прикордонно-митного поглибленого огляду транспортного засобу Toyota RAV4 в салоні автомобіля між передніми сидіннями в конструктивній порожнинні підлокітника було виявлено не заявлені і не пред`явлені під час здійснення митних формальностей приховані від митного контролю 160 000 (сто шістдесят тисяч) євро та 100 000 (сто тисяч) доларів США.

Відповідно до листа Одеської митниці від 08.08.2025 №7.10-3/28-06-03/8.21/1228 грошові кошти вилучено митницею на підставі протоколу про порушення митних правил, а саме грошові кошти у сумі 100 000 (сто тисяч) євро вилучено митницею та вони внесені на розрахунковий рахунок АТ«Райффайзен банк» № НОМЕР_4 , а також грошові кошти 160 000 (сто шістдесят тисяч) доларів США вилучені митницею та вони внесені на розрахунковий рахунок АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_5 згідно листів Одеської митниці від 28.07.2025 № 7.10-1/22-01/14/11565 та від 28.07.2025 № 7.10-1/22- 1/14/11566.

Детектив зазначає, що грошові кошти розміщені на банківських рахунках АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 є матеріальними об`єктами, які містять відомості які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі є предметами, що були об`єктом кримінальних протиправних дій та набутими кримінально протиправним шляхом, тобто відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, а відповідно є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, про що детективом винесено відповідну постанову від 20.08.2025.

Детектив Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ в Одеській області звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про арешт майна підтримав, просив його задовольнити, зазначив що грошові кошти, що знаходяться на рахунках та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні є предметом злочину та відповідають критеріям ст.98 КПК України.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що клопотання детектива підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.2 ст.172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчим суддею, враховуючи наявні реальні ризики незаконного приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження об`єктів нерухомого майна, з метою забезпечення арешту майна, було прийнято рішення про розгляд клопотання про арешт майна без участі власників.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, якими слідчий обґрунтовує його задоволення, оцінивши всі обставини у сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання детектива підлягає задоволенню в повному обсязі, з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні встановлено, що зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження майна, а саме накладенні арешту на грошові кошти у сумі 100 000 (сто тисяч євро) прийняті на розрахунковий рахунок АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_4 , грошові кошти 160 000 (сто шістдесят тисяч) доларів США що знаходяться на розрахунковому рахунку АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_5 .

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку, зазначеному у постанові детектива від 20.08.2025 року є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження такого майна, беручи до уваги правове обґрунтування клопотання, останнє підлягає задоволенню й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Критерії розумності та співрозмірності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчої судді. Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). При цьому, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, Jamesта іншіпроти СполученогоКоролівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).

Слідчий суддя приходить до висновку, що арешт майна у цьому випадку необхідний для забезпечення ефективності кримінального провадження, а таке втручання у право на власність є пропорційним, а також підлягає оскарженню, відповідно до норм процесуального законодавства щодо оскарження рішень слідчого судді, та скасуванню у порядку, передбаченому ч.1 ст.174 КПК України.

Таким чином, повністю доведена необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.93, 100, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ в Клопотання детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_4 , що погоджено з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000020 від 28.07.2025 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201-3 КК України задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти у сумі 100 000 (сто тисяч євро) прийняті на розрахунковий рахунок АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_4 , грошові кошти 160 000 (сто шістдесят тисяч) доларів США що знаходяться на розрахунковому рахунку АТ «Райффайзен банк» № НОМЕР_5 ,

шляхом заборони будь-кому користуватися, відчужувати та розпоряджатися грошовими коштами на ньому до скасування арешту у порядку, встановленому КПК України.

Зобов`язати АТ «Райффайзен банк» та Одеську митницю Держмитслужби () надати детективу Територіального управління БЕБ в Одеській області ОСОБА_4 довідку в якій зазначити суму грошових коштів прийнятих на розрахункові рахунки власником яких являється гр. ОСОБА_5 на момент накладення арешту.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчими, у провадженні яких перебуває кримінальне провадження № 0000020.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня її отримання може бути також подана апеляція до Одеського апеляційного суду, подача якої не зупиняє дії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1