Провадження № 1-р/554/44/25
У Х В А Л А

13 серпня 2025 року

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , з участю: секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 29.07.2025 року в порядку ст. 380 КПК України,

В С Т А Н О В И В:

31 липня 2025 року до суду надійшла заява ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Полтави від 29.07.2025 року в порядку ст. 380 КПК України, якою задоволено його скаргу в частині того чи охоплює резолютивна частина скарги заявлені у скарзі вимоги, а саме: зобов`язати розпочати досудове розслідування, допитати його як заявника, надати йому процесуальний статус потерпілого та долучити надані ним докази, оскільки вважає ухвалу незрозумілою.

В судове засідання заявник не з`явився, надав суду заяву про розгляд заяви без його участі, інші учасники теж до суду не з`явились.

Вивчивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до такого висновку.

У відповідності до частин 1, 2 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Виходячи зі змісту положень зазначених норм, суд може роз`яснити судове рішення у разі, якщо нечітким або незрозумілим є зміст його резолютивної частини як для осіб, щодо яких воно ухвалене, так і для осіб, які будуть здійснювати його примусове виконання.

Незрозумілим слід вважати таке судове рішення, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Підставою для роз`яснення судового рішення є утруднення чи неможливість його виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.

Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового рішення, який полягає в усуненні неясності і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Суть роз`яснення судового рішення полягає у тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення ухваленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Якщо у заяві про роз`яснення рішення фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в такому роз`ясненні.

Аналогічний правовий висновок викладено в ухвалах Верховного Суду від 30 січня 2024 року у справі № 607/2611/22, від 05 квітня 2023 року у справі № 127/16528/20, від 15 червня 2022 року у справі № 759/1382/19.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року в справі № 233/3676/19 (провадження № 14-65цс20) вказано, що "необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення.

Таким чином, механізм, визначений статтею 380 КПК України, не може використовуватися, якщо хтось з осіб, які беруть участь у справі, не погоджується з висновками суду по суті спору або не розуміє мотивацію судового рішення.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Полтави від 29 липня 2025 року у порядку ст. 303 КПК України вирішено скаргу ОСОБА_3 та у межах компетенції слідчого суддя на тій стадії процесу зобов`язано уповноважених осіб Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 289 КК України, відповідно до заяви ОСОБА_3 від 14.07.2025 року.

Ця ухвала є мотивованою, чіткою та зрозумілою і не містить варіантів різного тлумачення резолютивної частини, яка викладена чітко, доступно, не є суперечливою та не передбачає декілька варіантів тлумачення, тому заява про її роз`яснення не підлягає задоволенню.

Вимоги заяви ОСОБА_3 зводяться до роз`яснення уповноваженим особам необхідності виконання ними своїх функціональних обов`язків після внесення відомостей до ЄРДР, проте така необхідність прямо передбачена вимогами КПК України і не потребує додаткового судового тлумачення.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Дії слідчого судді при вирішенні скарги на бездіяльність уповноваженої особи щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у разі задоволення скарги обмежуються лише зобов`язанням внести такі відомості до ЄРДР, що узгоджується із положеннями п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, що вочевидь охоплює обов`язкові наслідком такого рішення: здійснення повного і всебічного досудового розслідування.

При цьому слідчий наділений процесуальною самостійністю - правом приймати самостійні рішення щодо спрямування розслідування та проведення слідчих дій, відповідаючи за їх законність та своєчасність. Це важливий елемент статусу слідчого, що передбачає його відповідальність за результати розслідування.

У разі, коли права чи законні інтереси особи обмежуються вона в порядку ст. 220 КПК України вправі подати відповідні клопотання слідчому (прокурору), які мають бути розглянуті в строк не більше трьох днів з моменту подання і задоволені за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

На цій стадії процесу відсутні відомості, що після внесення відомостей до ЄРДР уповноважена особа (слідчий, прокурор) не буде виконувати свої службові обов`язки щодо здійснення досудового розслідування чи дізнання, тому підстави для зобов`язання вчинити дії, про які просить ОСОБА_3 відсутні.

Керуючись статтями 2, 25, 28, 214, 303 307, 379, 380 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Полтави від 29.07.2025 року в порядку ст. 380 КПК України залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів.

Суддя ОСОБА_4