ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/821/159/25 Справа № 1-1/11 Категорія: ст. 466 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2025 року м. Черкаси

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі:

секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

засудженого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за апеляційною скаргою засудженого ОСОБА_7 на ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 25 червня 2024 року

ВСТАНОВИЛА

Ухвалою, що оскаржується, було залишено без задоволення заяву засудженого ОСОБА_7 про перегляд вироку Апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011 за нововиявленими обставинами.

З ухвали суду вбачається, що ОСОБА_7 06.05.2019 звернувся до суду з цією заявою, яка обґрунтована тим, що нововиявленою обставиною засуджений вважає істотне порушення норм кримінального процесуального закону, в частині що становить: допущення добросовісної судової помилки в межах судового рішення вироку Апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011, який суперечить інтересам правосуддя, є несумісним з вимогами законності, обґрунтованості та справедливості; недопустимість доказів, отриманих внаслідок істотного порушення прав та свобод людини; в аспекті порушення права особи на захист, що вилилося у проведенні слідчих дій без участі захисника, участь якого є обов`язковою, та покладення в основу обвинувачення доказів отриманих незаконним шляхом. Наведене, на думку засудженого, призвело до постановлення неправомірного судового рішення щодо визнання судом допустимим доказом даних протоколу відтворення обстановки і обставин події злочину від 02.09.2006 за участі ОСОБА_9 з фототаблицями та відеозаписом вказаної слідчої дії, яку покладено в основу обвинувального вироку. Просив скасувати вирок Апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011. Постановити новий вирок за результатами розгляду кримінальної справи.

Відмовляючи в задоволенні цієї заяви, суд першої інстанції встановив відсутність нововиявлених обставин, зокрема, тих, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення.

Водночас, суд зазначив, що розгляд аналогічних заяв засудженого ОСОБА_7 ідентичного змісту різними судами однієї інстанції нівелює загальні засади кримінального законодавства, такі як принцип правової визначеності та обов`язковості судових рішень..

В апеляційній скарзі засуджений ОСОБА_7 просить скасувати вищевказану ухвалу та призначити новий розгляд за у суді першої інстанції.

Посилається на невідповідність ухвали суду вимогам ст. 370 КПК. Вказує на порушення судом процедури розгляду справи в порядку глави 34 ст.ст. 459-467 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК); не дослідження письмових доказів; незабезпечення судом змагальності сторін.

Приводить доводи, що суд не розглядав його заяву по суті, а лише встановлював наявність чи відсутність нововиявлених обставин.

Звертає увагу, що суд, позбавивши можливості сторону захисту у доступі до правосуддя та розгляді заяви про перегляд вироку за нововиявленими обставинами, віддав перевагу судовому рішенню Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22.01.2024 по справі №711/4263/19, що було прийнято за його ідентичною заявою, однак станом на 25.06.2024 не набрало законної сили і не може бути використано у справі.

Після докладу суддею-доповідачем змісту ухвали, доводів апеляційної скарги, були заслухані:

- засуджений та його захисник, які підтримали вимоги апеляційної скарги, посилаючись на доводи, що в ній викладені;

- прокурор, яка заперечувала проти задоволення апеляційної скарги засудженого, пославшись на законність та обґрунтованість ухвали.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи засудженого та його захисника, прокурора, вивчивши матеріали кримінального провадження та дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню, з таких підстав.

У відповідності до ч.1 ст.404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Колегія суддів, вважає, що ухвала суду першої інстанції відповідає вимогам ст. 370 КПК.

Згідно з п.п. 1, 3, 4 ч.2 ст.459 КПК нововиявленими обставинами визнаються: 1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; 4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Перелік підстав для перегляду за нововиявленими обставинами судових рішень, що набрали законної сили, передбачених ст.459 КПК, є вичерпним.

Під нововиявленими обставинами розуміють встановлені розслідуванням або вироком суду, що набрав законної сили, і викладені у заяві учасників судового провадження юридичні факти, які знаходяться в зв`язку з елементами предмета доказування у кримінальній справі і спростовують їх через невідомість та істотність висновків, що містяться у вироку, як такі, що не відповідають об`єктивній дійсності.

Обов`язковою умовою розгляду справи за нововиявленими обставинами є те, що обставини, які наводяться як підстава для поновлення справи, повинні бути абсолютно новими, раніше невідомими слідчим органам, суду, самому засудженому, що в матеріалах справи не висвітлені і потребують окремого розслідування.

Нововиявлені обставини характеризуються такими ознаками, як їх невідомість суду з причин, від нього незалежних; їх істотне значення для провадження; їх наявність в об`єктивній дійсності до ухвалення вироку; неможливість урахування під час провадження у справі та ухвалення вироку в зв`язку з їх невідомістю судові; їх відкриття тільки після вступу вироку у закону силу.

Тобто, необхідно наявність двох умов для визнання обставини нововиявленою. Це обставини, які об`єктивно існували на момент вирішення кримінального провадження та не були відомі і не могли бути відомі на той час суду та хоча б одній особі, яка брала участь у справі.

Роль суду при перегляді судового рішення за нововиявленими обставинами зводиться лише до встановлення наявності таких обставин, оцінки їх з точки зору істотності для даної конкретної справи, їх дослідження та прийняття відповідного рішення. Однак, суд не уповноважений збирати докази існування нововиявлених обставин, в тому числі шляхом переоцінки вже досліджених доказів, лише на підставі припущення сторони кримінального провадження про існування таких обставин та доказів, що їх підтверджують.

Відповідно до правової позиції Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (провадження № 51-9834кмо18), перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є ревізійною стадією, в ході якої суд не розглядає обвинувачення по суті, а лише надає оцінку доводам учасників судового провадження щодо наявності у кримінальному провадженні обставин, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення, а також щодо можливості впливу цих обставин на правильність судового рішення, яке належить переглянути. Предметом судового розгляду в порядку провадження за нововиявленими обставинами виступає не обвинувальний акт, а судове рішення, зокрема вирок суду, що набрав законної сили, яким установлено наявність чи відсутність винуватості особи у вчиненні інкримінованого їй злочину.

За змістом ст.ст. 459-467 КПК перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є ревізійною стадією, в ході якої суд не розглядає обвинувачення по суті, а лише надає оцінку доводам учасників судового провадження щодо наявності у кримінальному провадженні обставин, що не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення, а також щодо можливості впливу цих обставин на правильність судового рішення, яке належить переглянути.

Відповідно до п.5 ст.462 КПК у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами зазначаються обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву до суду.

З матеріалів справи вбачається, що вироком апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011 ОСОБА_7 було засуджено за ч.4 ст.187, ч.2 ст.15, ч.2 п.п. 9, 12, 13 ст.115, ч.2 п.п. 6, 12, 13 ст.115, ст.70 Кримінального кодексу України (далі КК) до довічного позбавлення волі з конфіскацією всього майна, яке є власністю засудженого.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 13.12.2011 касаційну скаргу засудженого ОСОБА_7 залишено без задоволення, вирок апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011 щодо ОСОБА_7 залишено без змін.

У заяві засудженого про скасування вироку за нововиявленими обставинами, а також в апеляційній скарзі засудженого ОСОБА_7 зазначається про наявність нововиявлених обставин.

Зокрема апелянт звертає увагу на однобічність та неповноту судового розгляду, порушення його прав в ході досудового слідства, поверхневість розгляду справи апеляційним судом, як судом першої інстанції.

У той же час, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що під час розгляду справи апеляційним судом в повному обсязі надана оцінка доказам, які підтверджують винуватість ОСОБА_7 , зокрема і протоколу відтворення обстановки і обставин події злочину від 02.09.2006 за участі ОСОБА_9 з фототаблицями та відеозаписом слідчої дії, котрий був переглянутий у судовому засіданні.

Вказані обставини засудженим у заяві, в тому числі участь чи відсутність захисника під час цієї слідчої дії були відомі засудженому і суду під час розгляду справи по суті.

Надаючи оцінку цим доводам суд першої інстанції обґрунтовано вказав, що наведені засудженим ОСОБА_7 обставини, не підпадають під ознаки нововиявлених, які передбачені ч.2 ст. 459 КПК. Водночас суд зазначив, що доводи наведені заявником у його аналогічній заяві ідентичного змісту, вже були предметом розгляду іншим судом.

Апеляційний суд, з урахуванням встановлених обставин в цій справі, погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції.

Засуджений ОСОБА_7 неодноразово звертався до суду про перегляд вироку апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011 за нововиявленими обставинами, за результатами судових розглядів йому було відмовлено в задоволенні його заяв.

Апеляційний суд бере до уваги, що в суді першої інстанції засуджений ОСОБА_7 повідомив, що ним одночасно були подані у 2019 році декілька заяв у різні суди з метою дотримання трьох місячного строку на звернення із заявами про перегляд вироку за нововиявленими обставинами.

Проаналізувавши доводи заяви засудженого ОСОБА_7 у цьому провадженні із доводами заяви, яка перебувала на розгляді у Придніпровському районному суді м.Черкаси, викладеними в ухвалі від 22.01.2024, суд першої інстанції встановив їх ідентичність, з чим погоджується апеляційний суд.

Щодо цього, колегія суддів бере до уваги, ухвалу Придніпровського районного суду м.Черкаси про залишення без задоволення заяви засудженого ОСОБА_7 про перегляд вироку апеляційного суду Черкаської області від 20.04.2011 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 20.05.2025 за результатами розгляду апеляційної скарги засудженого ОСОБА_7 ухвалу Придніпровського районного суду м.Черкаси від 22.01.2024 залишено без змін.

Покликання засудженого на постанову Верховного Суду від 26.02.2019 (справа №206/6795/16-к) в іншому кримінальному проваджені, не пов`язаного з вчиненням кримінальних правопорушень засудженим ОСОБА_7 , щодо оцінки фактичних даних протоколу слідчого експерименту в аспекті можливого порушення права на захист, як на нововиявлену обставину є хибним, адже таке покликання не відповідає точному змісту ч. 2 ст. 459 КПК.

При розгляді справ за нововиявленими обставинами важливо не порушувати баланс між можливістю переглянути судове рішення за нововиявленими обставинами і принципом юридичної визначеності, який є складовою верховенства права. Принцип верховенства права вимагає серед іншого, що якщо суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не повинне братися під сумнів. Цей принцип остаточної визначеності наголошує, що жодна із сторін не повинна вимагати перегляду остаточного і обов`язкового судового рішення лише з метою повторного слухання та ухвалення нового рішення у справі.

Відхилення від цього принципу можна виправдати лише наявністю обставин суттєвого, непереборного характеру. ЄСПЛ допускає можливість судового перегляду судових рішень за нововиявленими обставинам, але в межах, що не порушують принципів юридичної визначеності.

Процедура перегляду судових рішень за нововиявленим обставинами за своєю правовою природою не є повторним розглядом справи по суті, повторною апеляцією чи касацією, вона не передбачає нового встановлення фактичних обставин кримінального провадження та усунення суперечностей у доказах. У цьому випадку суд лише перевіряє наявність передбачених у частині 2 статті 459 КПК обставин, на які учасники судового провадження посилаються як на нововиявлені, та надає оцінку тому, чи могли вказані обставини, що не були відомі суду на час розгляду справи, вплинути на правильність рішення суду, яке належить переглянути.

Особа не обмежена в кількості подачі заяв на перегляд вироку за нововиявленими обставинами, однак неідентичного змісту.

Апеляційний суд погоджується із судом першої інстанції, що розгляд аналогічних заяв тотожного змісту різними судами однієї інстанції нівелює загальні засади кримінального законодавства, такі як принцип правової визначеності та обов`язковості судових рішень.

Доводи апеляційної скарги засудженого, які фактично дублюють обставини, викладені ним в заяві про перегляд за нововиявленими обставинами судових рішень, колегія суддів оцінює критично та вважає, що заявником не надано жодних належних та достатніх доказів, які б свідчили про наявність нововиявлених обставин, зокрема, тих, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухвалені судового рішення, і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку щодо нього.

Під час апеляційного перегляду ухвали суду не встановлено таких порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду першої інстанції ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення з наслідками розгляду відповідної заяви засудженого.

З журналу судового засідання та технічного носія інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції, вбачається, що судом в необхідному обсязі досліджені матеріали за заявою ОСОБА_7 про перегляд вироку за нововиявленими обставинами. Також ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_8 мали можливість висловити свої доводи за вказаною заявою.

З урахуванням наведеного апеляційний суд не вбачає порушень приписів ч. 4 ст. 466 КПК України.

Доводи в апеляційній скарзі засудженого ОСОБА_7 про порушення вимог процесуального закону у зв`язку з ненаданням місцевим судом можливості йому виступити у судових дебатах є безпідставними, оскільки передбачена главою 34 КПК процедура перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є відмінною від судового розгляду кримінального провадження по суті та не передбачає відповідних стадій судових дебатів і виступу засудженого з останнім словом.

З приводу зазначеного, зокрема щодо відмінності перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами та судового розгляду по суті, Верховний Суд висловлював свою позицію (провадження № 51-9834кмо18, 51-1845км19).

Частина 4 статті 466 КПК України не передбачає обов`язку суду досліджувати всі докази при перегляді вироку за нововиявленими обставинами.

За таких обставин, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив всі обставини провадження в межах заяви про перегляд вироку за нововиявленими обставинами та в межах визначених кримінальним процесуальним законом для такого виду проваджень і виклав переконливі мотиви ухваленого рішення, спростувавши доводи засудженого, та обґрунтував їх дослідженими матеріалами кримінальної справи. Під час апеляційного перегляду засудженим та його захисником не були наведені обґрунтовані доводи істотного порушення вимог кримінального процесуального законодавства, які є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА

Апеляційну скаргу засудженого ОСОБА_7 залишити без задоволення, ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 25 червня 2024 року без змін.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена учасниками судового процесу до Верховного Суду, шляхом подачі касаційних скарг безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців з дня проголошення ухвали судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, - в той самий строк з дня вручення йому копії ухвали.

Головуючий ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4