Справа № 643/9041/25
Провадження № 1-кс/643/3150/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.06.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 , поданого у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000288 від 03.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова 05.06.2025 надійшло вищезазначене клопотання прокурора про надання дозволу на арешт майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що СВ ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000288 від 03.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що надійшов рапорт працівників Харківського управління ДВ НП України про те, що їм надійшло повідомлення щодо виявлення працівниками ТЦК 30.05.2025 за адресою: м. Харків, вул. Владислава Зубенка, б. 36А службового посвідчення працівника НПУ № НОМЕР_3 з ознаками підробки (ІКС ІПНП 19807 від 30.06.2025). Відомості про вчинений кримінальний проступок дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНІ України в Харківській області ОСОБА_4 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000288 від 03.06.2025, за ознаками проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 Кримінального кодексу України.

04.06.2025 року дізнавачем СД ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 було проведено огляд місця події біля четвертого під?їзду житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого було встановлено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ( НОМЕР_1 ), паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2 виданий 05.11.2021 року, орган що видав 6317 в якого було виявлено та який добровільно видав знайдений ним предмет, схожий на посвідчення працівника поліції ХКП № НОМЕР_3 на ім?я ОСОБА_6 з ознаками підробки в коричневому чохлі-книжці з написом Україна, зіркою НУ та написом Національна поліція. Таким чином існують достатні підстави вважати, що вилучений в ході огляду місця події предмет, схожий на посвідчення працівника поліції ХКП № НОМЕР_3 на ім?я ОСОБА_6 з ознаками підробки в коричневому чохлі-книжці з написом Україна, зіркою НУ та написом Національна поліція є предметом вчинення кримінального проступку та може бути доказом факту та обставин, що встановлюються.

Прокурор зазначає, що наразі існують достатні підстави вважати, що вилучене в ході огляду місця події речі можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а в подальшому будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, повернення яких на теперішній час може привести до їх втрати. Арешт майна необхідний для забезпечення збереження речових доказів, позбавлення можливості їх знищення або переховування.

У судове засідання учасники провадження не з`явилися.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, встановив таке.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, проведення обшуку та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя доходить висновку у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно зберегло у собі сліди кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі. Арешт майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативні наслідки арешту майна, на даному етапі досудового розслідування, виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна.

Що стосується клопотання прокурора про визначення місця зберігання майна, слід зазначити, що вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції сторони обвинувачення. Більше того, розгляд даного питання не передбачений ч. 5 ст. 173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст. 98, 131, 132, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна - задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, що було виявлено та добровільно видано гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яке було вилучено 04.06.2025 дізнавачем СД Харківського РУП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 за адресою: м. Харків, вул. Владислава Зубенка, б. 36А, в ході проведення огляду місця події, а саме:

- предмет, схожий на посвідчення працівника поліції ХКП № НОМЕР_3 на ім?я ОСОБА_6 з ознаками підробки в коричневому чохлі-книжці з написом Україна, зіркою НПУ та написом Національна поліція.

У задоволенні клопотання стосовно визначення місця зберігання вилученого майна - відмовити.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_7