печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

власника майна - ОСОБА_3 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 ,

слідчого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001001 від 22.05.2024,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , в порядку ст. 174 КПК України, у вимогах якого просить скасувати арешт майна накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 24.09.2024 у справі № 757/40031/24-к, у рамках кримінального провадження № 0001001.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що арешт накладено безпідставно, з порушенням положень ст. 170 КПК України, а також з матеріалів кримінального провадження не вбачається, що майно заявника, яке зазначене в ухвалі про арешт майна, має доказове значення у даному кримінальному провадженні та відносно власника майна дане кримінальне провадження органом досудового розслідування не здійснюється, а відтак вищенаведене у своїй сукупності вказує на безпідставність накладення арешту та обумовлює необхідність його скасування.

У судовому засіданні власник майна ОСОБА_3 та її представник - адвокат ОСОБА_4 вимоги визначені у клопотанні підтримали, просили задовольнити.

Слідчий ОСОБА_5 у судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечив, просить відмовити, посилаючись на письмові заперечення.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001001 від 22.05.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 05.11.2024 року у справі № 757/40031/24-к апеляційну скаргу прокурора задоволено, ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.09.2024 року - скасовано в частині відмови у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно, вилучене 05 вересня 2024 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме - грошові кошти в сумі 35 760 доларів США та 750 євро. Постановлено нову ухвалу, якою накладено арешт на зазначені грошові кошти.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно положенням до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

При дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог, оскільки не доведено, що викладені обставини в клопотанні базуються на об`єктивних фактах і правових підставах.

Більш того, матеріали провадження не містять обґрунтувань та доказів, які могли б слугувати належними підтвердженнями обґрунтованості підстав для скасування арешту майна.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, не доведено відсутність потреби в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а відтак наявні підстави для подальшого арешту майна, та таке обмеження забезпечить «справедливий баланс» між засобами та метою яку прагне достягти орган досудового розслідування, а відтак клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001001 від 22.05.2024- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1