Провадження № 1-кс/686/4583/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , ознайомившись із скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області,

УСТАНОВИВ:

05.05.2025 ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність уповноваженої особи уповноваженої особи ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області .

В обґрунтування скарги вказує, що 27.03.2025 звернувся ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального, а точніше адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 182 КУпАП України.

До матеріалів скарги ОСОБА_2 долучив копію повідомлення за підписом начальника ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 № 68404-2025 від 23.04.2025, відповідно до якого звернення ОСОБА_2 зареєстровано в ЄО ВнП № 1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області та у зв`язку із відсутністю даних, які б вказували на наявність ознак адміністративного чи кримінального правопорушення, звернення було надіслано до СП ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області для розгляду згідно ЗУ «Про звернення громадян».

Дослідивши подану скаргу, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала з таких підстав.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно із частиною 1 статті 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною 1 статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до положень статті 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Згідно із ч.7 ст.115 КПК України при обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Частиною 1 статті 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи те, що предметом аналізованого виду оскарження є бездіяльність, а не конкретна дія чи рішення та беручи до уваги положення частини 1 статті 214 КПК, а також положення частини 5 статті 115 КПК України, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей та надання заявнику витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому слідчий суддя зауважує, що КПК України не передбачено, що відмова у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР суб`єктом, уповноваженим на розгляд заяви про кримінальне правопорушення, оформляється постановою, а тому положення частини 1 статті 304 КПК України щодо початку обчислення строку подання скарги з моменту отримання копії постанови слідчого, дізнавача чи прокурора не застосовується у даному випадку.

Слідчий суддя зауважує, що момент з якого починає перебіг строку на оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань з урахуванням положень статей 115, 214, 304 КПК України пов`язаний із спливом 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення та починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей та надання заявнику витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, а не визначається самостійно особою, яка подала скаргу.

У зв`язку із цим, відсутні підстави вважати, що у разі невнесення відомостей до ЄРДР у визначений законом строк, бездіяльність продовжує тривати, оскільки зазначені положення КПК України не дають змоги щоразу обраховувати строк звернення із заявою про вчинення кримінального правопорушення до слідчого, прокурора із нової дати та самостійно визначати коли слідчий вчинив бездіяльність задля відрахування строку на оскарження.

З матеріалів скарги слідує, що ОСОБА_2 звернувся із заявою про вчинення кримінального/адміністративного правопорушення до ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області 27.03.2025 (заява зареєстрована в ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області 27.03.2025 за № 10312).

В той же час, із скаргою до слідчого судді із метою оскарження бездіяльності уповноваженої особи ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 звернувся лише 05 травня 2025 року, тобто у будь-якому випадку із пропуском десятиденного строку на оскарження такої бездіяльності, який розпочався 29.03.2025 та закінчився 07.04.2025.

Слідча суддя уважає за доцільне зауважити, що 28.03.2025 останній день, протягом якого, згідно із ст. 214 КПК України, орган досудового розслідування зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, був суботою. Однак вказане не є перешкодою для реалізації органом досудового розслідування обов`язку, визначеного ст. 214 КПК України, оскільки відповідно до Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України № 100 від 08 лютого 2019 року, орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла інформація, здійснює прийняття заяв (повідомлень) цілодобово, безперервно та невідкладно, незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника.

Аналогічно ст. 115 КПК України не встановлено винятків щодо початку перебігу процесуального строку у випадку, коли він розпочинається у вихідний день. За загальним правилом, при обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час (ч. 7 ст. 115 КПК України).

Обґрунтування поважності пропуску строку на оскарження бездіяльності уповноваженої особи ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області у скарзі відсутні, клопотання про поновлення строку подана скарга та долучені до неї матеріали не містять.

У силу положень частини 3 статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Тобто, можливість поновлення вищезазначеного строку кримінальний процесуальний закон пов`язує з тим, чи були причини його пропуску поважними. Однак, у зв`язку з тим, що особою, яка подала скаргу таке питання у скарзі не ставиться, у слідчого судді відсутні підстави для вирішення питання про поновлення строку з власної ініціативи.

Окрім того, слідчою враховуються і наступні обставини.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржене бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Із змісту вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідує, що бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до вказаного реєстру впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні і вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Згідно із ч. 1 ст. 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Таким чином, скаржником не доведено того факту, що він дійсно є заявником за заявою про вчинення кримінального правопорушення, оскільки жодними належними доказами не підтверджено факт звернення до органу досудового розслідування саме із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Натомість у тексті скарги ОСОБА_2 вказує про звернення до правоохоронних органів із заявою про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 182 КУпАП України.

Отже, ОСОБА_2 не є особою, яка має права подавати скаргу, оскільки не має статусу ні заявника, ні особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, оскільки саме досудове розслідування не розпочато.

Відповідно до п. 1,3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу та якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати свої правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слідчий суддя зауважує, що дотримання встановленого законом порядку звернення до суду, у тому числі у визначений законом строк, є складовою належного здійснення правосуддя.

За таких обставин, скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст. ст. 303-304, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи ВнП № 1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити особі яка подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя