У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

представника потерпілого - ОСОБА_4

захисника підозрюваного - ОСОБА_5

підозрюваного - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не одруженого, офіційно непрацюючого, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0001476 від 18.05.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що у провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження №0001476 від 18.05.2025, зареєстровані в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за фактом закінченого замаху на вбивство ОСОБА_8 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 проживав ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та його вітчим ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Так, 18.05.2025 приблизно о 21:35 год., перебуваючи в приміщенні квартири за вищевказаною адресою, на фоні особистої неприязні та сукупності попередніх конфліктів між останніми, у ОСОБА_6 раптово виник злочинний умисел спрямований на умисне вбивство вітчима ОСОБА_8 .

У подальшому, з метою реалізації даного умислу, усвідомлюючи суспільно-небезпечних характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_6 18.05.2025 приблизно о 21:40 год., перебуваючи в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , взяв із кухні квартири кухонний ніж та тримаючи його в правій руці, зайшов до кімнати, в якій перебував ОСОБА_8 та наблизившись до останнього, який в цей час лежав на дивані, сівши на потерпілого зверху, з метою знерухомити останнього, ОСОБА_6 наніс вказаним ножем не менше п`яти ударів в ділянку грудної клітини ОСОБА_8 тобто у ділянку знаходження життєво важливих органів людини, чим виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, оскільки на крики потерпілого про допомогу, до кімнати прибігла його дружина, яка відтягнула ОСОБА_6 від потерпілого та почала надавати ОСОБА_8 медичну допомогу, після чого останнього в тяжкому стані госпіталізували до лікарні.

Своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_6 спричинив ОСОБА_8 згідно довідки №352 виданої КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення грудної клітини зліва, не проникаюче колото різане поранення правого плеча та передпліччя, не проникаюче колото різане поранення грудної клітини справа, не проникаюче колото різане поранення лівої підключичної ділянки.

Так, відповідно до Відповідно до ч. 2.1.3. Наказу МОЗ України про «Правила судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» № 6 від «17» січня 1995 року, до ушкодження, що небезпечне для життя, належить: поранення грудної клітки, котрі проникли в плевральну порожнину, порожнину перикарду чи клітковину середостіння, у тому числі й без ушкодження внутрішніх органів.

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, тобто у вчиненні закінченого замаху на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

У зв`язку із зазначеним, 19.05.2025 в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_6 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

19.05.2025 ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

20.05.2025 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Постановою керівника Солом`янської окружної прокуратури м. Києва продовжено строк досудового розслідування в рамках вказаного кримінального провадження до трьох місяців, тобто до 19.08.2025.

Слідчий в клопотанні зазначає, що вина ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження.

Орган досудового розслідування зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, крім того наразі наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховування від органів досудового розслідування та/або суду: наявність даного ризику обґрунтовано тим, що у органу досудового розслідування на даний час є достатні підстави вважити, що ОСОБА_6 усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення злочину, набувши процесуального статусу - підозрюваний, може переховування від органів досудового розслідування.

- перебуваючи на свободі, ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні шляхом залякування або схиляння та спонукання до зміни показів;

- вчинити інше кримінальне правопорушення,враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, оскільки, ОСОБА_6 фактично проживає з потерпілим в одній квартирі, що може мати ризик можливості доведення підозрюваним злочинного умислу до кінця, в разі перебування останнього на більш м`якому запобіжному заході ніж тримання під вартою;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На підставі викладеного, слідчий просить продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування без визначення розміру застави.

Під час судового розгляду прокурор підтримала подане клопотання та просила його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник заперечували щодо продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просили застосувати запобіжний захід, не пов`язаний із застосуванням тримання під вартою, зокрема, у виді застави чи домашнього арешту.

Крім того, представник потерпілого в судовому засіданні долучила заяву потерпілого, про те що останній не має жодних претензій до підозрюваного ОСОБА_6 . Представник потерпілого, зазначила про можливість проживання підозрюваного та потерпілого у різних житлових приміщеннях, у зв`язку з чим, сторона потерпілого просила застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід не пов`язаний з тримання під вартою.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження №0001476 від 18.05.2025, зареєстровані в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за фактом закінченого замаху на вбивство ОСОБА_8 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України.

19.05.2025 в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_6 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

19.05.2025 ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

20.05.2025 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Постановою керівника Солом`янської окружної прокуратури м. Києва продовжено строк досудового розслідування в рамках вказаного кримінального провадження до трьох місяців, тобто до 19.08.2025.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В свою чергу, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Факти та інформація, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри, що підтверджується на даному етапі досудового розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в матеріалах клопотання.

Також, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя вважає доведені вказані прокурором ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Матеріали клопотання дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 розуміючи можливість призначення покарання може тривалий час переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а тому доводи прокурора в цій частині є доведеними.

Водночас, враховуючи те, що досудове розслідування кримінального провадження ще триває, ОСОБА_6 перебуваючи не під вартою може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні шляхом залякування, схиляння та спонукання до зміни показів.

Також, слідчий суддя вважає доведеним ризик, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_6 , може вчинити інші кримінальні правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, до нього може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, тобто до 19.08.2025.

Визначити строк дії ухвали до 19.08.2025 включно.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9