Дата документу 19.05.2025
Справа № 334/3976/25
Провадження № 1-кс/334/1311/25
УХВАЛА

про повернення клопотання про арешт майна

19 травня 2025 року слідчий суддя Дніпровського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000971, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.05.2025 за частиною першою статті 436-1 КК України,

встановив:

слідчому судді надійшло клопотання слідчого ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя ОСОБА_5 , в якому слідчий просить накласти арешт на майно, вилучене слідчим, а саме: 13.05.2025 в період часу з 15:36 по 16:09 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_6 - фрагмент червоної тканини з написом білою фарбою та символами серпа та молота жовтого кольору, також на майно, вилучене слідчим під час огляду предметів 14.05.2025, а саме мобільний телефон «Nokia С22» у корпусі синього кольору, моделі «ТА-1533», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 .

Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась. Подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Власник майна ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилась. Повідомлялась належним чином про дату, час і місце розгляду клопотання.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України неприбуття учасників провадження в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників провадження відповідно до частини першої статті 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється. Відповідно до вимог статті 108 КПК України ведеться журнал судового засідання.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши документи, додані до клопотання, дійшов наступних висновків.

Першочергово слідчий суддя має перевірити відповідність клопотання про арешт майна вимогам статті 171 КПК України, а вже потім для прийняття законного та обґрунтованого рішення має з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Положеннями статті 171 КПК України встановлені вимоги до змісту та порядку подання клопотання про арешт майна слідчому судді.

Згідно з частиною другою статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду, що передбачено частиною другою статті 168 КПК України.

13.05.2025 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_6 слідчим ОСОБА_7 був вилучений фрагмент червоної тканини з написом білою фарбою та символами серпа та молота жовтого кольору.

Проаналізувавши протокол огляду місця події від 13.05.2025 слідчий суддя дійшов висновку про те, що у даному випадку слідчим проведений обшук домоволодіння за вищевказаною адресою.

Відповідно до частини першої статті 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

До клопотання про арешт майна додана заява ОСОБА_8 від 13.05.2025, відповідно до якої вона надала дозвіл на огляд домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Проте до клопотання про арешт майна не додані докази того, що ОСОБА_9 є володільцем даного домоволодіння, як і докази щодо власників домоволодіння.

Вказана обставина ставить під сумнів правомірність проведення обшуку вищезазначеного домоволодіння та тимчасового вилучення фрагмента червоної тканини з написом білою фарбою та символами серпа та молота жовтого кольору.

Також 14.05.2025 слідчим ОСОБА_10 оглянутий належний їй телефону «Nokia С22» у корпусі синього кольору, моделі «ТА-1533», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 . У ході огляду телефону встановлено, що у ньому встановлений мобільний додаток - месенджер «Telegram». Серед збережених контактів із наявною перепискою є контакт, збережений як « ОСОБА_11 » без номеру, серед переписки з яким маються зображення комуністичної символіки. Аналогічні зображення маються в переписні з контактом, збереженим як « ОСОБА_12 » з номером НОМЕР_3 . Крім цього, користувач у вказаному месенджері перебуває у групах, зокрема, з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за посиланням: « ІНФОРМАЦІЯ_2 », в якій використовується комуністична символіка.

У частині третій статті 168 КПК України зазначено, що слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Крім цього відповідно до частин першої та другої статті 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Слідчий суддя встановив, що до клопотання про арешт майна не доданий відповідний протокол про тимчасове вилучення майна, що не дає підстав для висновку про те, що під час тимчасового вилучення майна слідчим дотримана належна процедура його вилучення. При цьому у протоколі огляду речі від 14.05.2025 питання про тимчасове вилучення мобільного телефону слідчим не вирішене.

Крім цього відповідно до частин першої та другої статті 264 КПК України пошук, виявлення і фіксація відомостей, що містяться в електронній інформаційній системі або їх частин, доступ до електронної інформаційної системи або її частини, а також отримання таких відомостей без відома її власника, володільця або утримувача може здійснюватися на підставі ухвали слідчого судді, якщо є відомості про наявність інформації в електронній інформаційній системі або її частині, що має значення для певного досудового розслідування. Не потребує дозволу слідчого судді здобуття відомостей з електронних інформаційних систем або її частини, доступ до яких не обмежується її власником, володільцем або утримувачем або не пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Однак до клопотання про арешт майна не додані докази того, що ОСОБА_6 не обмежувався доступ до її мобільного телефону (зокрема її заява про дозвіл на огляд мобільного телефону).

Також відсутні докази того, що слідчий звертався до слідчого суддів з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів в порядку, передбаченому статтями 159 160 КПК України або з клопотанням про зняття інформації з електронних інформаційних систем у порядку, визначеному статтею 264 КПК України.

Відповідно до частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, у тому числі, збереження речових доказів.

Враховуючи те, що зазначені в ухвалі слідчого судді обставини ставлять під сумнів те, що зазначене у клопотанні майно може бути речовими доказами, слідчий суддя приходить до висновку про те, що слідчим не зазначені у клопотанні підстави і мета відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, передбачені пунктом 1 частини першої статті 171 КПК України.

Згідно з частиною третьою статті 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За наведених обставин слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про арешт майна подане без додержання вимог статті 171 КПК України, та підлягає поверненню прокурору для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись статтями 171, 172, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

клопотання повернути прокурору Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя ОСОБА_5 для усунення недоліків та приведення у відповідність до вимог статті 171 КПК України, надавши прокурору строк для усунення недоліків у сімдесят дві години з моменту постановлення ухвали.

Тимчасово вилучене у ОСОБА_6 майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого слідчим суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1