Справа № 650/3207/25
провадження № 1-кс/650/871/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2025 року селище Велика Олександрівка

Слідчий суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Бериславської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с-ща Лежене Запорізького району Запорізької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, (11.01.2024 направлено обвинувальний акт до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя за ст. 191 ч. 5, ст. 366 ч. 1 КК України, який перебуває на розгляді),

за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 367 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування, а саме до 26.08.2025. З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження просить покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні, передбачені у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язки: прибувати до слідчого СВ ВП № 1 Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області, прокурора та суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, що обґрунтовується необхідністю полегшення виклику

ОСОБА_5 обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 367 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

Обґрунтованість підозри підтверджується наданими слідчому судді, зібраними у провадженні матеріалами.

Вказуючи про необхідність обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання слідчий посилається на наявність ризиків передбачених пунктами 1, 4 статті 177 КПК України, які виявляються в тому, що підозрюваний ОСОБА_5 : може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, у тому числі з використанням неконтрольованих ділянок державного кордону України, з огляду на тяжкість інкримінованого злочину та усвідомлення невідворотності покарання; може незаконно впливати на інших учасників кримінального провадження, зокрема на свідків, з метою зміни їхніх показань або ухилення від дачі свідчень, що ставить під загрозу об`єктивність досудового розслідування; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема затягувати хід судового розгляду, не з`являтися за викликами слідчого, прокурора або суду, змінити місце проживання без повідомлення уповноважених осіб, чим унеможливить належне здійснення процесуальних дій.

На судовому засіданні прокурор наполягав на обґрунтованості клопотання, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування, а наявних ризиків достатньо для застосування до підозрюваного особистого зобов`язання. Пояснив, що дії підозрюваного кваліфіковані саме за частиною другою статті 367 КК України, оскільки вони спричинили тяжкі наслідки. Також, прокурор заявив про можливість призначення у даному провадженні повторної експертизи та зміну раніше повідомленої підозри в частині кваліфікації дій ОСОБА_5 .

На судовому засіданні слідчий просив клопотання задовольнити.

На судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання, вказуючи про необґрунтованість підозри, свою не причетність до інкримінованого йому злочину, відсутність підстав вважати, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

На судовому засіданні захисник ОСОБА_6 , заперечила проти задоволення клопотання, пояснивши, що клопотання необґрунтоване, оскільки не наведено жодних обставин щодо наявності ризиків вказаних у клопотанні. Підозра необґрунтована з огляду на те, що в ній: відсутні належні, допустимі й достатні докази, які підтверджують наявність у діях підозрюваного ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України; розрахунок збитків, на якому базується підозра, здійснено з арифметичними помилками, що істотно спотворює розмір ймовірної шкоди та, відповідно, впливає на юридичну кваліфікацію дій як таких, що не тягнуть за собою "тяжких наслідків"; висновок судової будівельно-технічної експертизи, який покладено в основу повідомлення про підозру, є неналежним та очевидно недопустимим доказом, оскільки складений з численними порушеннями, не відповідає фактичним даним та не підтверджується іншими об`єктивними джерелами; слідчим не доведено наявність жодного з передбачених законом ризиків, зокрема відсутні будь-які обґрунтування того, що підозрюваний має намір переховуватись, впливати на свідків чи іншим чином перешкоджати досудовому розслідуванню; обставини особистого та сімейного життя ОСОБА_5 , його соціальні зв`язки, наявність трьох неповнолітніх дітей, утримання непрацездатних батьків, стабільне місце проживання та відсутність будь-яких порушень процесуальної поведінки підтверджують, що підозрюваний не становить ризику для здійснення кримінального провадження. У зв`язку з наведеним, захисник просила суд відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

10 липня 2025 року до слідчого судді надійшли письмові заперечення захисника підозрюваного ОСОБА_6 , у яких вона, посилаючись на положення статей 132, 177, 184, 194 КПК України, наголошує на відсутності належної правової підстави для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, зокрема, через недоведеність обґрунтованості підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також відсутність достатніх доказів на підтвердження наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Захисник стверджує, що висновок будівельно-технічної експертизи, на якому ґрунтується підозра, містить суттєві арифметичні помилки, що призвели до необґрунтованого завищення суми збитків, а отже, ставлять під сумнів кваліфікацію дій за частиною другою статті 367 КК України. Також зазначається, що слідчим судді не було надано Додатків до висновку експертизи, а сам висновок є очевидно недопустимим доказом.

Крім того, захист посилається на невраховані під час досудового розслідування обставини, серед яких: підтвердження виконання робіт самим власником будинку, вказівки останнього на власне втручання у перебіг виконання ремонтних робіт, а також факт тривалого часу між складанням акту і проведенням огляду.

Стосовно ризиків захисник зауважує, що доводи слідчого мають припущення і не підкріплені належними доказами, а особа підозрюваного має сталий соціальний статус, позитивну характеристику, утримує родину та не має підстав для переховування.

У зв`язку з викладеним, захист просить: визнати висновок експерта недопустимим доказом; відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу; долучити до матеріалів справи надані документи.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі визначені у частині першій статті 178 КПК України.

Відповідно до пункту 1 частини першої, частини третьої статті 176 КПК України найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання.

Відповідно до статті 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу. Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин першої та другої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Суд встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 367 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000004 від 26.01.2024 року року, повідомленням про підозру від 25 червня 2025 року, яке було вручене останньому 26 червня 2025 року.

Відповідно до вказаної підозри ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину за таких обставин.

10 жовтня 2023 року між товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «АПОФЕМА», в особі директора ОСОБА_7 (замовник), що діє на підставі статуту з однієї сторони та ОСОБА_5 (виконавець) з другої сторони укладено договір цивільно-правового характеру №10/10-1, згідно розділу 1 якого:

- Замовник доручає, а Виконавець бере на себе зобов`язання по технічному нагляду за об`єктами. Здійснення технічного нагляду виконується у відповідності з Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єктів архітектури, затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 11 липня 2007 року за № 903. Виконавець виконує роботу на свій ризик, самостійно організовує виконання роботи.

- Замовник забезпечує Виконавця усім необхідним для виконання роботи, передбаченої цим договором.

- Замовник зобов`язаний своєчасно прийняти й оплатити виконану Виконавцем роботу.

07.12.2023 між Високопільською селищною радою, в особі начальника Високопільської селищної військової адміністрації Бериславського району Херсонської області ОСОБА_8 , що діє на підставі Розпорядження Президента України № 162/2023-рн від 12 вересня 2023 року, Постанови Верховної Ради України від 16 листопада 2022 року № 2778-ІХ «Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Херсонській області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», та ТОВ «ПРОФРЕМ-ДНІПРО», в особі директора ОСОБА_9 , що діє на підставі Статуту, укладено договір № 1323/ОЛ-ПД на виконання робіт з капітального ремонту індивідуального житлового будинку за адресою: Херсонська область, Бериславський район, с. Ольгине, вул. Шевченка Тараса, 76 (відновлення внаслідок збройної агресії рф), на загальну суму 1494454,75 грн.

07.12.2023 Високопільською селищною радою, в особі начальника Високопільської селищної військової адміністрації Бериславського району Херсонської області ОСОБА_8 , що діє на підставі Розпорядження Президента України № 162/2023-рн від 12 вересня 2023 року, Постанови Верховної Ради України від 16 листопада 2022 року № 2778-ІХ «Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Херсонській області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», укладено договір № 201 про здійснення технічного нагляду за будівництвом об`єкта: «Капітальний ремонт індивідуального житлового будинку за адресою: Херсонська область, Бериславський район, с. Ольгине, вул. Шевченка Тараса, 76 (відновлення внаслідок збройної агресії рф)».

Відповідно до п. 4.1 розділу 4 вказаного договору, «Виконавець» зобов`язаний:

здійснювати технічний нагляд за будівництвом згідно з умовами договору та на підставі наказу про призначення відповідального за здійснення технічного нагляду;

здійснювати огляд об`єкту, проводити обміри та вимірювання, знайомитися з Проектом, технічною, правовстановлюючою та іншою документацією відносно об`єкта щодо якого надається технічний висновок, приймати участь в роботі робочої та приймальної комісії з приймання закінченого будівництвом об`єкту тощо;

приймати участь в контрольних обмірах на об`єкті, що проводяться за ініціативою правоохоронних органів та органів державного фінансового контролю України;

надати послуги в термін виконання будівельних робіт по об`єкту будівництва «Капітальний ремонт індивідуального житлового будинку за адресою: Херсонська область, Бериславський район, с. Ольгине, вул. Шевченка Тараса, 76 (відновлення внаслідок збройної агресії рф)».

Згідно Наказу директора ТОВ «БК «АПОФЕМА» ОСОБА_7 від 07.12.2023 року, який видано на виконання договору від 07.12.2023 року № 201, укладеного між ТОВ «БК «АПОФЕМА» та Високопільською селищною радою, зобов`язання по виконанню технічного нагляду на об`єкті «Капітальний ремонт індивідуального житлового будинку за адресою: Херсонська область, Бериславський район, с. Ольгине, вул. Шевченка Тараса, 76 (відновлення внаслідок збройної агресії рф)» покладено на ОСОБА_5 , який діє на підставі договору цивільно-правового характеру № 10/10-1 від 10 жовтня 2023 року та кваліфікаційного сертифіката інженера технічного нагляду серії АТ № 000669 від 15.05.2012.

Таким чином, ОСОБА_5 являючись інженером технічного нагляду, здійснюючи свою діяльність на підставі вищевказаних договорів цивільно-правового характеру № 10/10-1 від 10.10.2023 року, № 201 від 07.12.2023 та кваліфікаційного сертифікату АТ № 000669 від 15.05.2012, виданого Всеукраїнською громадською організацією "Гільдія інженерів технічного нагляду за будівництвом об`єктів архітектури", будучи службовою особою, яка тимчасово та за спеціальним повноваженням обіймає посаду пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у тому числі контроль за відповідністю обсягів та якістю фактично виконаних робіт проектно-кошторисній документації, а також правом вимагати від виконавця виконувати роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, зупиняти роботи у випадку виявлення відхилень від проектних рішень та зобов`язувати виконавця усунути виявлені недоліки, в один із днів в першій половині грудня 2023 року, але не пізніше 15 грудня 2023 року (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), знаходячись у адміністративному приміщенні Високопільської селищної ради за адресою: Херсонська область, Бериславський район, с-ще Високопілля, вул. Визволителів, 112, керуючись правами та обов`язками інженера з технічного нагляду за виконанням робіт з капітального ремонту індивідуального житлового будинку за адресою: Херсонська область, Бериславський район, с. Ольгине, вул. Шевченка Тараса, 76 (відновлення внаслідок збройної агресії рф), в умовах коли він повинен був і міг здійснити дії, які входять до кола його службових обов`язків, забезпечити технічний нагляд за виконанням робіт на об`єкті у відповідності до планів-завдань, затверджених замовником, забезпечувати контроль за визначенням вартості робіт, що виконуються на об`єкті виходячи з умов договору підряду, перевіряти та погоджувати фактично виконані об`єми робіт на об`єкті, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, не передбачаючи можливості настання суспільно-небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинен був і міг їх передбачити, належним чином не перевірив відповідність обсягів виконаних будівельно-монтажних робіт проектно кошторисній документації, та засвідчив власним підписом і печаткою акт форми КБ-2в № 1 за грудень 2023 року загальна сума якого складає 1 494 454,75 грн. відповідно до договору № 1323/ОЛ-ПД від 07.12.2023.

Разом з цим, у відповідності до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 14.10.2024 по акту № 1 приймання виконаних будівельних робіт з капітального ремонту індивідуального житлового будинку за адресою: Херсонська область Бериславський район, с. Ольгине, вул. Шевченка Тараса, 76 (відновлення внаслідок збройної агресії рф) зайво сплачено ТОВ «Профрем-Дніпро» бюджетних кошів загальною сумою 357 531, 00 грн. за роботи, які фактично виконанні не були.

Таким чином, внаслідок неналежного виконання ОСОБА_5 своїх службових обов`язків Високопільській селищній раді Бериславського району Херсонської області завдано матеріальну шкоду (збитки), що у 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення та становить 357 531, 00 грн.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, обґрунтовується сукупністю зібраних в ході розслідування доказів, а саме:

показаннями свідка ОСОБА_10 від 26.01.2024;

показаннями свідка ОСОБА_11 від 31.01.2024;

протоколом огляду місця події від 25.01.2024;

висновком судової будівельно-технічної експертизи №СЕ-19/115-24/10409-БТ від 14.10.2024;

висновком судової почеркознавчої експерти №СЕ-19/122-25/2506-ПЧ;

іншими матеріалами вказаного кримінального провадження, які у своїй сукупності обґрунтовують підозру.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, а також доказів наданих стороною захисту, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, дійшов висновку, що повідомлена підозрюваному підозра у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення є необґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування не є настільки вагомими, щоб свідчити про можливу причетність останнього до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Так, відповідно до частини першої статті 367 КК України кримінальним правопорушенням визнається службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб,

Відповідно до частини другої статті 367 КК України злочином визнається те саме діяння, якщо воно спричинило тяжкі наслідки.

Дії підозрюваного кваліфіковані за частиною другою статті 367 КК України, а відтак обов`язковим елементом об`єктивної сторони (кваліфікуючою ознакою) інкримінованого злочину є наявність тяжких наслідків, що у зв`язку з цим повинно бути відображено в правовій кваліфікації кримінального правопорушення та підтверджено належними та допустимими доказами.

Недоведеність обов`язкової кваліфікуючої ознаки об`єктивної сторони інкримінованого злочину свідчить про відсутність усіх елементів складу злочину, а значить про відсутність ознак кримінально-караного діяння або бездіяльності.

За таких обставин стверджувати, що дія або бездіяльність особи охоплюється ознаками конкретного злочину немає підстав.

Зі змісту повідомлення про підозру вбачається, що фактичні обставини кримінального правопорушення містять відомості про службова недбалість та про спричинення нею тяжких наслідків.

Службову недбалість у діянні підозрюваного прокурор вбачає в неналежному виконанні ОСОБА_5 своїх обов`язків як інженера з технічного нагляду, зокрема, в не перевірці обсягів фактично виконаних будівельно-монтажних робіт на відповідність проектно-кошторисній документації та у засвідченні актів виконаних робіт (форма КБ-2в) без належного контролю.

Тяжкі наслідки прокурор вбачає у завданні матеріальної шкоди бюджету Високопільської селищної ради внаслідок зайвої оплати невиконаних робіт за результатами укладеного договору підряду, що, згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи, становить 357 531,00 грн, тобто перевищує 250 неоподаткованих мінімумів доходів громадян

На переконання слідчого судді із наданих матеріалів не підтверджено належного рівня обґрунтованості можливого допущення підозрюваним як службової недбалості так і спричинення нею тяжких наслідків, адже такий висновок слідчий зробив опираючись фактично на ті обміри, які зробив експерт, що відображені в Таблиці 2 (Порівняння фактично виконаних робіт з ними, що наведені в актах форми КБ-2в) та висновку експерта від 14 жовтня 2024 року № СЕ-199/115-24/10409/БТ, які в свою чергу містять логічних помилок та суперечностей.

Під час перевірки висновку судової будівельно-технічної експертизи №СЕ-19/4-24/10409-БТ від 14.10.2024 року суд звертає увагу на наявні в ньому арифметичні помилки, які вплинули на підсумкові дані щодо розміру матеріальної шкоди, що, за версією слідства, виникла внаслідок службової недбалості підозрюваного ОСОБА_5 .

Зокрема, при зіставленні витрат за актами виконаних робіт (форма КБ-2в) та витрат, які експерт визначив як фактично понесені, виявлено розбіжності, що свідчать про порушення елементарних правил арифметики при розрахунках.

Так, на сторінці 256 у Таблиці 2, в рядку під номером 5, що стосується розбирання цегляної кладки, експертом вказано: витрати за актом 2 456,20 грн, витрати фактичні 0 грн, а різницю зазначено як -2 156,20 грн. Між тим, наведена різниця можлива лише за умови, що фактичні витрати становили не 0 грн, а 300 грн. Отже, в стовпчику фактичних витрат зазначено недостовірне значення, що призвело до викривлення загальної суми різниці.

На сторінці 257, у рядку №14 "Утилізація сміття", замість правильної різниці між 0 грн і 2 577,40 грн, яка становить -2 577,40 грн, зазначено -25 877,40 грн. У цій ситуації в числі явно допущено помилку до реальної суми різниці механічно додано зайву цифру, що призвело до десятикратного завищення суми "збитків" у цій позиції.

На тій же сторінці, в рядках №1819 зазначено: витрати за актом 5 944,45 грн, фактичні витрати 2 819,37 грн, при цьому експерт вказує різницю -2 819,37 грн, хоча правильна арифметична різниця становить -3 125,08 грн. Це свідчить про помилкове арифметичне віднімання, яке прямо впливає на точність загального підрахунку.

На сторінці 258, у рядку №25, що стосується витрат на покрівельний нащільник, експерт зазначає витрати за актом 4 481,62 грн, фактичні витрати 344,76 грн, а різницю 0 грн. Такий підсумок є логічно неможливим, оскільки при таких вхідних даних різниця має бути не нульовою, а дорівнювати 4 136,86 грн. Це свідчить про відсутність взаємної відповідності між значеннями в таблиці.

Ще одна груба похибка зафіксована в рядку №28, де при витратах за актом у сумі 8 358,25 грн і фактичних витратах 2 314,60 грн експерт вказує різницю -80 832,52 грн. Натомість правильна арифметична різниця між наведеними значеннями дорівнює -6 043,65 грн. Очевидно, що вказана цифра є результатом технічної помилки, що суттєво викривляє загальну картину.

У підсумковому рядку таблиці, на сторінці 262, експерт зазначає прямі витрати за актами у розмірі 941 596,55 грн, фактичні витрати 584 065,55 грн, а різницю 357 531,00 грн. Проте, після коригування виявлених помилок, арифметично вірна різниця становить 256 722,73 грн, що більш ніж на 100 тисяч гривень менше заявленого експертом розміру.

Варто також зазначити, що експерт при формуванні висновків про невиконання окремих видів робіт, крім власного огляду об`єкта, значною мірою спирався на пояснення власника будинку громадянина ОСОБА_10 , який повідомив, що частину робіт виконав самостійно. Водночас у матеріалах не міститься жодного документального підтвердження витрат цієї особи чи залучення ним сторонніх осіб або спеціалістів. Це, з огляду на характер і складність заявлених робіт, викликає обґрунтований сумнів у достовірності таких пояснень і, відповідно, у точності висновків експерта, які на них базуються.

У сукупності викладене свідчить про наявність внутрішніх суперечностей у висновку судової експертизи, її арифметичну неточність та недостатню доказову силу в частині розміру завданих збитків. Це позбавляє відповідний висновок здатності бути надійним джерелом при доведенні об`єктивної сторони інкримінованого кримінального правопорушення, що, у свою чергу, впливає на оцінку обґрунтованості підозри.

Відповідно до складу злочину, передбаченого частиною другою статті 367 КК України встановлена кваліфікуюча ознака об`єктивної сторони у виді тяжких наслідків, що має місце у випадку спричинення шкоди на суму, яка перевищує у 250 і більше разів неоподаткований мінімум доходів громадян, тобто суму в розмірі 335 500 грн станом на 2023 рік.

Тобто, доведеність відповідного розміру шкоди на етапі повідомлення особі про підозру має суттєве значення в контексті обґрунтованості підозри у вчиненні відповідного злочину.

На підтвердження вказаної обставини слідчий надав слідчому судді висновок експерта від 14 жовтня 2024 року № СЕ-199/115-24/10409/БТ, який фактично є єдиним доказом як службової недбалості підозрюваного (контрольні обміри проводив експерт) так і тяжких наслідків (розрахунку проводив експерт).

За обставинами цієї справи слідчий суддя встановив, що вказаний висновок експерта та дані наведені в Таблиці 2 (Порівняння фактично виконаних робіт з ними, що наведені в актах форми КБ-2в), з огляду на зазначені обставини, викликають обґрунтовані сумніви в достовірності відображених у них даних та правильності наведених розрахунків.

Слідчий суддя враховує, що не є експертом у відповідній галузі, а отже не може власними розрахунками спростувати надане суду експертне дослідження. Разом з цим, слідчий суддя також враховує, що надання висновку експерта оцінки як доказу належить до його повноважень у межах оцінки допустимості, достовірності, належності та достатності такого доказу для вирішення питання про обґрунтованість підозри, відповідно до положень статті 94 КПК України.

З огляду на викладене, слідчий суддя не здійснює самостійного повторного експертного аналізу чи перерахунку зазначених у висновку експерта показників, однак, керуючись принципами кримінального процесу, має право виявляти та враховувати наявні в ньому внутрішні суперечності, помилки, логічні неузгодженості та інші ознаки, що ставлять під сумнів його достовірність і відповідність вимогам процесуального закону.

Зокрема, у цій справі виявлені арифметичні помилки, неузгодженості між числовими показниками в таблицях, відсутність первинних обмірних документів, які мали б бути складені належним чином під час проведення контрольних обмірів, а також суперечності між висновками експерта та фотофіксацією, яка, попри свою наявність, не підтверджує однозначно ті обсяги невиконаних робіт, що зазначені у висновку. Крім того, експерт при формуванні висновку значною мірою спирався на пояснення фізичної особи власника будинку, без жодного документального обґрунтування його витрат чи залучення ним фахівців. Сукупність цих обставин унеможливлює сприйняття зазначеного висновку як належного, достовірного та переконливого доказу, який би підтверджував як факт службової недбалості, так і факт настання тяжких наслідків у розумінні ч. 2 ст. 367 КК України.

Звертає на себе увагу і той факт, що слідчому судді під час розгляду клопотання не було надано копії постанови слідчого про призначення судової будівельно-технічної експертизи, на підставі якої здійснювались відповідні дослідження. Це унеможливлює перевірку як змісту поставлених перед експертом питань, так і обсягу та характеру вихідних документів, які були йому надані для аналізу. Також відсутні будь-які відомості щодо процесуального порядку проведення експертом контрольних обмірів, зокрема, не визначено, чи здійснювались вони самостійно, чи у присутності фахівців відповідної кваліфікації, учасників кримінального провадження (підозрюваного, потерпілих, їх представників), працівників органу досудового розслідування або інших заінтересованих осіб. Не подано жодних підтверджень фіксації порядку обстеження об`єкта в протоколі, актах чи іншій формі, передбаченій чинним КПК України або відповідними методиками проведення будівельно-технічних експертиз. За таких умов об`єктивність, повнота та процесуальна допустимість відповідного експертного висновку викликають обґрунтовані сумніви, що має враховуватись при оцінці його доказової сили та, відповідно, при визначенні обґрунтованості підозри.

Крім того, примірник копії протоколу огляду місця події від 25 січня 2024 року, який був долучений до клопотання, представлено слідчому судді у неналежній якості: документ частково нечитабельний, зокрема права частина аркушів містить значні втрати тексту, що, очевидно, є наслідком технічних недоліків копіювання. У такому вигляді документ не дає змоги достеменно встановити його повний зміст, в тому числі - оцінити, чи здійснювалися під час огляду будь-які первинні обміри, чи зазначені обставини щодо характеру огляду, залучених осіб, технічних засобів фіксації, а також чи міститься у ньому підтвердження збереження незмінності обстановки об`єкта на момент подальших експертних дій. Крім того, частина тексту протоколу написана рукописним способом, почерк виконавця у ряді місць є нерозбірливим, що додатково ускладнює його сприйняття, унеможливлює точне відтворення викладених у ньому відомостей та, відповідно, перешкоджає повноцінній перевірці достовірності викладених фактів. У сукупності це позбавляє можливості слідчого судді об`єктивно оцінити вагу і змістовну цінність вказаного протоколу як доказу у розумінні вимог КПК України.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що повідомлена підозра є необґрунтованою у частині об`єктивної сторони складу злочину, а саме недоведено належними доказами як факт службової недбалості, так і настання тяжких наслідків, у зв`язку з чим немає правових підстав для застосування запобіжного заходу, передбаченого статтею 179 КПК України.

Надаючи оцінку твердженню прокурора про те, що у межах даного досудового розслідування буде проведено повторну експертизу, а діяння підозрюваного можуть бути перекваліфіковані на частину першу статті 367 КК України, слідчий суддя зазначає, що подібне припущення, яке не ґрунтується на вже наявних матеріалах кримінального провадження, не може бути сприйняте як належне обґрунтування підозри у вчиненні саме того кримінального правопорушення, за яким на момент розгляду клопотання вже повідомлено про підозру.

Вказана заява прокурора фактично підтверджує, що обґрунтованість повідомленої підозри викликає сумніви навіть у сторони обвинувачення, що, у свою чергу, суперечить обов`язковій вимозі щодо доведення обґрунтованої підозри як передумови для застосування будь-якого запобіжного заходу.

У контексті вирішення питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює обґрунтованість вже повідомленої підозри, а не гіпотетичні обставини майбутньої перекваліфікації або отримання нових доказів, які ще не існують в матеріалах провадження. Як наслідок, наведене прокурором твердження не може слугувати підставою для висновку про наявність достатніх даних, що підтверджують обґрунтованість інкримінованого діяння та його правову кваліфікацію.

Зважаючи на недоведеність обґрунтованості підозри, слідчий суддя не надає оцінку обставинам щодо наявності заявлених слідчим ризиків та не аналізує доцільність покладення на підозрюваного обов`язків у межах застосування запобіжного заходу.

Оскільки відповідно до частини другої статі 194 КПК України встановлення наявності обґрунтованої підозри є первинною і необхідною умовою для подальшого вирішення питання про доцільність застосування запобіжного заходу, то за її відсутності відпадає потреба в оцінці інших критеріїв, зокрема й наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Відсутність обґрунтованої підозри унеможливлює застосування будь-якого запобіжного заходу, навіть найбільш м`якого, оскільки це суперечило б положенням кримінального процесуального закону і практиці ЄСПЛ, яка вимагає наявності "reasonable suspicion" як передумови для обмеження прав і свобод особи.

На підставі викладеного, керуючись вищенаведеними положеннями кримінального процесуального та кримінального законодавства, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Бериславської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 14 липня 2025 року.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1