Справа № 629/6878/24
Номер провадження 1-кп/629/64/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2025 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання захисника про проведення допиту свідка, надання матеріалів кримінального провадження для ознайомлення з можливістю фотофіксації, копії технічних записів створених під час розгляду справи шляхом копіювання на флеш-носій, -

встановив:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.308, ч.2 ст.307 КК України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про допит оперативного працівника ОСОБА_6 , який складав протокол проведення НСРД від 22.08.2024, вважає, що оперуповноважений СКП Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 складаючи протокол НСРД від 22.08.2024 зазначив відомості про домовленості придбання наркотичного засобу між закупною особою і обвинуваченим, що може свідчити про провокацію злочину з боку правоохоронних органів, крім цього він сам не проводив цю НСРД і не був уповноважений на її проведення. Ці обставини на думку захисника мають суттєве значення для розгляду справи.

Крім цього захисником заявлені клопотання про надання матеріалів кримінального провадження для ознайомлення з можливістю фотофіксації, копію технічних записів створених під час розгляду справи шляхом копіювання на флеш-носій, також просив забезпечити явкою свідка захисту шляхом винесення ухвали про привід, так як останній не з`явився за повістко суду та повідомленням про необхідність такої явки прокурором.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти клопотань захисника вважаючи їх необґрунтованими.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника ОСОБА_5 та просив їх задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов до наступних висновків.

Щодо клопотання про допит свідка, суд враховує правові позиції викладені в рішеннях Верховного Суду (Постанова колегії суддів Третьої судової палати ККС ВС від 8 липня 2020 року у справі № 373/2562/15-к (провадження №51-2218км20); Постанова колегії суддів ККС ВС від 3 липня 2018 року у справі №703/4196/15-к; Постанова колегії суддів Другої судової палати ККС ВС від 1 жовтня 2020 року у справі №359/1982/15 (провадження №51-8225 км 18), з врахуванням яких вважає, що оперуповноважений СКП Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 хоча і складав протокол за результатами проведення НСРД від 22.08.2024, однак не був слідчим у даному кримінальному провадженні, який при здійсненні своїх повноважень є самостійним у своїй процесуальній діяльності, крім того, відповідно до вимог ч.1 ст.41 КПК оперативний працівник здійснює НСРД виключно за письмовим дорученням слідчого чи прокурора та не може їх проводити за власною ініціативою.

Відповідно до частин 1,3 ст.271 КПК контроль за вчиненням злочину може здійснюватися у випадку наявності достатніх підстав вважати, що готується вчинення або вчиняється тяжкий чи особливо тяжкий злочин. Під час підготовки та проведення заходів з контролю за вчиненням злочину забороняється провокувати (підбурювати) особу на вчинення цього злочину з метою його подальшого викриття, допомагаючи особі вчинити злочин, який вона би не вчинила, якби слідчий цьому не сприяв, або з цією самою метою впливати на її поведінку насильством, погрозами, шантажем.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 9 червня 1998 року у справі «Тейшейро де Кастро проти Португалії» вказав на те, що підбурювання з боку правоохоронних органів має місце тоді, коли працівники таких органів або особи, які діють за їх вказівками, не обмежуються пасивним розслідуванням, а з метою встановлення злочину, тобто отримання доказів і порушення кримінальної справи, впливають на суб`єкта, схиляючи його до вчинення злочину, який в іншому випадку не був би вчинений.

Також суд звертає увагу захисника, що вказане клопотання вже було предметом судового розгляду в судовому засіданні 24.12.2024 року та в його задоволенні було відмовлено.

Що стосується надання матеріалів кримінального провадження для ознайомлення з можливістю фотофіксації, копії технічних записів створених під час розгляду справи шляхом копіювання на флеш-носій, то суд вважає його таким, що не ґрунтується на вимогах закону.

Згідно ст.45 КПК України, захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, обвинуваченого, та в інших випадках зазначених в цій статті.

Частиною 4 ст.46 КПК України, захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Згідно п.14 ч.3 ст.42 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 221 цього Кодексу, та вимагати відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу.

Частиною 4 передбачено, що обвинувачений також має право: 1) брати участь під час судового розгляду у допиті свідків обвинувачення або вимагати їхнього допиту, а також вимагати виклику і допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення; 2) збирати і подавати суду докази; 3) висловлювати в судовому засіданні свою думку щодо клопотань інших учасників судового провадження; 4) виступати в судових дебатах; 5) ознайомлюватися з журналом судового засідання та технічним записом судового процесу, які йому зобов`язані надати уповноважені працівники суду, і подавати щодо них свої зауваження; 6) оскаржувати в установленому цим Кодексом порядку судові рішення та ініціювати їх перегляд, знати про подані на них апеляційні та касаційні скарги, заяви про їх перегляд, подавати на них заперечення; 7) отримувати роз`яснення щодо порядку підготовки та використання досудової доповіді, відмовлятися від участі у підготовці досудової доповіді; 8) брати участь у підготовці досудової доповіді, надавати представнику персоналу органу пробації інформацію, необхідну для підготовки такої доповіді, ознайомлюватися з текстом досудової доповіді, подавати свої зауваження та уточнення.

Право на ознайомлення з журналом судового засідання та технічним записом судового процесу і подавати щодо них свої зауваження обвинувачений наділений в порядку черговості визначеної КПК: спочатку п.4, а лише потім п.5.

Крім цього, суд звертає увагу, що після відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу, захисник ОСОБА_5 в повному обсязі ознайомився з матеріалами кримінального провадження отримавши їх в електронному виді, будь які претензії у останнього щодо доступу до матеріалів відсутні про, що в матеріалах справи є відповідна розписка (т.1 а.с.10), що останнім було підтверджено в судовому засіданні.

Кримінальний процесуальний кодекс України передбачає право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в суді у наступних випадках: після призначення справи до судового розгляду (ч.2 ст.317 КПК України); протягом строку апеляційного оскарження (ч. 4 ст. 395 КПК України); для вирішення питання про подання касаційної скарги особам, які мають право її подати (ч.2 ст. 425 КПК України).

Відповідно до ч.2,3 ст.317 КПК України, після призначення справи до судового розгляду головуючий повинен забезпечити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення учасники судового провадження мають право робити з матеріалів необхідні виписки та копії. Матеріали про застосування заходів безпеки стосовно осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, для ознайомлення не надаються.

Після призначення судового розгляду відповідних клопотань від обвинуваченого та його захисника не надходило. По справі проводиться судовий розгляд по суті, учасниками якого є як захисник так і його підзахисний, які не позбавлені права знайомитись з матеріалами справи наданими стороною обвинувачення доказами та документами в судовому засіданні безпосередньо.

Частиною 4 ст.395 КПК України, передбачений строк ознайомлення з матеріалами справи - протягом строку апеляційного оскарження матеріали кримінального провадження ніким не можуть бути витребувані із суду. У цей строк суд зобов`язаний надати учасникам судового провадження за їх клопотанням можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження.

Щодо приводу свідка сторони захисту, суд виходить з наступного.

Статтею 327 КПК України, передбачено, якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, спеціаліст, перекладач або експерт, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбачених главами 11 та 12 цього Кодексу. Прибуття в суд перекладача (за винятком залучення його судом), свідка, спеціаліста або експерта забезпечується стороною кримінального провадження, яка заявила клопотання про його виклик. Суд сприяє сторонам кримінального провадження у забезпеченні явки зазначених осіб шляхом здійснення судового виклику.

Підстави для застосування приводу до свідка сторони захисту у суду відсутні.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне клопотання захисника залишити без задоволення.

Керуючись ст.371,372 КПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволенні клопотань захисника ОСОБА_5 , відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_7