Справа № 496/7902/23
Провадження № 1-кп/496/126/25
У Х В А Л А

20 лютого 2025 року Біляївський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкрито підготовчому засіданні в залі Біляївського районного суду Одеської області клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні злочину передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Біляївського районного суду Одеської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченому ч. 5 ст. 407 КК України.

Прокурором заявлене клопотання про звернення застави в дохід держави, мотивуючи його тим, що ухвалою від 24.10.2023 року слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 14.12.2023 року, з можливістю внесення застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53 680 гривень.

01.11.2023 року ОСОБА_5 був звільнений з-під варти у зв`язку з внесенням вищезазначеної застави.

22.02.2024 року обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 скерований до Біляївського районного суду Одеської області.

В судові засідання, які призначались в Біляївському районному суді Одеської області ОСОБА_5 , будучи сповіщений належним чином про час та місце розгляду справи, не з`являвся, про поважність причин неявки суд не повідомляв.

У зв`язку з вищенаведеним прокурор клопотав про звернення застави у дохід держави.

В судовому засіданні захисник не заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави.

Вислухавши прокурора, захисника, дослідивши матеріали справи, вивчивши клопотання прокурора, суд прийшов до наступного.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за який йому загрожує покарання до десяти років позбавлення волі. Обвинувачений неодноразово протягом тривалого часу не з`являвся до суду, про наявність відносно нього даного кримінального провадження, яке слухається в суді був обізнаний, долею справи не цікавився та про причини своєї неявки суд не повідомляв.

Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 06.11.2024 року було постановлено здійснити привід обвинуваченого ОСОБА_5 в підготовче засідання. Однак, обвинувачений ОСОБА_5 , в судове засідання доставлений не був, ухвала суду про здійснення приводу не виконана. На адресу суду на виконання ухвали з органів поліції надійшла інформація, а саме лист заступника начальника Соломянського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , з якого вбачається, що в ході виконання ухвали суду Біляївського районного суду Одеської області про застосування приводу ОСОБА_5 , було здійснено вихід за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , але двері квартири ніхто не відчинив, що не дало змоги опитати її мешканців та встановити, чи проживає там останній. В ході здійснення пошукових заходів, встановити місце перебування ОСОБА_5 не виявилось можливим. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 20.02.2025 року, обвинувачений ОСОБА_5 був оголошений у розшук.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.10.2023 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено розмір застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень. В разі внесення застави покладено на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками в рамках кримінального провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

01.11.2023 року ОСОБА_5 звільнений з-під варти у зв`язку з внесенням на його користь застави у сумі 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Відповідно до вимог абз. 3 ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

При цьому, на підозрюваного у разі внесення застави були покладені обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками в рамках кримінального провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Отже, судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 , будучи обізнаним про наявність відносно нього кримінального провадження, яке знаходиться на стадії підготовчого розгляду, у підготовчі судові засідання не з`являється, про причини неявки суду не повідомляє, таким чином ухиляється від явки до суду, у зв`язку з чим вже оголошений судом у розшук.

Заходами забезпечення кримінального провадження є, у тому числі, запобіжні заходи (пункт 9 частини 2 статті 131 КПК). Застава є одним із видів запобіжних заходів (пункт 3 частини 1 статті 176 КПК).

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

При порушенні умов такого запобіжного заходу як застава процедура його застосування включає також застосування заходів кримінально-процесуальної відповідальності. Так, у разі порушення умов застави - вона звертається в дохід держави (частина 8 статті 182 КПК).

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу (частина 9 статті 182 КПК).

З наведеного вище слідує, що звернення застави в дохід держави є невід`ємною складовою зміни запобіжного заходу в вигляді застави, яка передбачена частинами 8 та 10 статті 182 КПК, та охоплюється поняттям застосування запобіжного заходу в вигляді застави.

У зв`язку із викладеним, звернення застави в дохід держави має (із врахуванням особливостей цього заходу) відповідати встановленим правилам застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В ч. 3 ст. 182 КПК України вказано, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Заставодавцем ОСОБА_7 внесено заставу за обвинуваченого ОСОБА_5 . Обвинуваченого звільнено з-під варти саме на підставі факту внесення заставодавцем грошових коштів. Запобіжний захід у виді тримання під вартою змінено на заставу, яка є запобіжним заходом для підозрюваного (обвинуваченого) до часу її повернення заставодавцю або до її звернення в дохід держави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 8 статті 182 КПК).

Метою припису частини 8 статті 182 КПК є запобігання порушенню підозрюваним покладених на нього обов`язків шляхом застосування заходу кримінально-процесуальної відповідальності за таке порушення. У той же час метою звернення застави в дохід держави не є відшкодування шкоди, у завданні якої особа підозрюється.

Водночас зі змісту частини 8 статті 182 КПК вбачається, що в ній при описі обов`язків, у разі порушення яких передбачено застосування санкції у вигляді звернення застави в дохід держави, використані формулювання, як у множині, так і в однині. Зокрема, неявка за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи неповідомлення про причини своєї неявки як підстава для звернення застави в дохід держави зазначено як одноразову дію.

При цьому суд звертає увагу, що застава є безстроковим запобіжним заходом, тому її строк не може бути визначний ухвалою суду, і вона без визначення строку забезпечує виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (частина 7 статті 42 КПК).

Отже, у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава (зокрема, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого без поважних причин та не повідомив заздалегідь про причини своєї неявки), суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу (її частину) в дохід держави.

З огляду на викладене клопотання прокурора обґрунтовано правовими підставами, доведено, що ОСОБА_5 на виклики до суду не з`являється, заставодавець не виконав своїх обов`язків щодо забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, а тому суд приходить до переконання, що вимога прокурора про звернення застави в дохід держави є законною та обґрунтованою належними й допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню.

Таким чином, заставу, внесену за обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням клопотання прокурора, слід звернути в дохід держави.

Керуючись, 177, 182, 183, 194, 202 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави - задовольнити.

Заставу в розмірі 53680 (п`ятдесят три тисяч шістсот вісімдесят) гривень, внесену 31.10.2023 року та 01.11.2023 року заставодавцем ОСОБА_7 за обвинуваченого ОСОБА_5 на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеської області, визначену ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеса від 24.10.2023 року (квитанції №,1 від 31.10.2023, квитанція № ,1 від 01.11.2023) звернути в дохід держави та зарахувати її до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1