н/п 1-кс/953/9271/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001383 від 07.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

19 грудня 2024 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001383 від 07.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, в якому просить накласти арешт на автомобіль «ВАЗ-21099» р.н. НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер ТЗ НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , м.т. НОМЕР_3 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування цим майном. Крім того, просить накласти арешт на речові докази, вилучені під час огляду автомобіля, а саме: змив з поверхні перемикача поворотів, змив із ручки відкриття водійських дверей з обох боків (з вулиці та в салоні), змив з поверхні планшету в салоні автомобіля, змив з поверхні куліси, змив з ручного гальма, змив з рульового колеса.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001383 від 07.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 07.12.2024 приблизно о 16:20 годин за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Циркуни, поблизу будинку № 1 вул. Соборна, невстановлений автомобіль під керуванням невстановленого водія здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та покинув місце ДТП, внаслідок чого останнього доставили до лікарні з тілесними ушкодженнями у вигляді: перелому основи черепу, перелому кісток тазу та який 09.12.2024 від отриманих тілесних ушкоджень помер.

В ході огляду місця ДТП від 07.12.2024 за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Циркуни, поблизу будинку № 1 по вулиці Соборній було виявлено та вилучено: захисний передній правий полімерний підкрилок з написами «MEGA LOCKER Україна Харків ВАЗ 2108-099».

18.12.2024 в ході оперативно-розшукових заходів за адресою: м. Харків, поблизу будинку № 2 по вулиці Куликівській, було виявлено автомобіль «ВАЗ-21099» р.н. НОМЕР_1 . В ході зовнішнього огляду вказаного автомобіля було виявлено, що у нього відсутній захисний передній правий підкрилок.

У зв`язку з цим, 18.12.2024 слідчий за добровільною заявою від власника автомобіля ОСОБА_4 , здійснив огляд автомобіля «ВАЗ-21099» р.н. НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер ТЗ НОМЕР_2 , в ході якого зазначений автомобіль вилучено та поміщено майданчик тимчасового утримання транспортних засобів за адресою: м. Харків, вул. Григорія Сковороди 107.

Окрім цього в ході огляду автомобіля вилучено: змив з поверхні перемикача поворотів, змив з ручки відкриття водійських дверей з обох боків (з вулиці та в салоні), змив з поверхні планшету в салоні автомобіля, змив з поверхні куліси, змив з ручного гальма, змив з рульового колеса.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , автомобіль «ВАЗ-21099» р.н. НОМЕР_1 належить на праві власності ОСОБА_4 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , м.т. НОМЕР_3 .

Відповідно до положення ст.98 КПК України, вказаний автомобіль, а також вилучені з місця події: змив з поверхні перемикача поворотів, змив з ручки відкриття водійських дверей з обох боків (з вулиці та в салоні), змив з поверхні планшету в салоні автомобіля, змив з поверхні куліси, змив з ручного гальма, змив з рульового колеса є речовими доказами, оскільки є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, з метою збереження речових доказів відповідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України виникла необхідність у арешті вилучених під час огляду автомобіля: змив з поверхні перемикач поворотів, змив з ручки відкриття водійської двері з обох боків (з вулиці та в салоні), змив з поверхні планшету в салоні автомобіля, змив з поверхні куліси, змив з ручного гальма, змив з рульового колеса та самого автомобіля «ВАЗ-21099» р.н. НОМЕР_1 .

Крім того, вказаний транспортний засіб необхідний для проведення судових експертиз з метою встановлення обставин, що мають значення у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатимуть встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути відчужене, приховане або пошкоджене.

В судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явилася, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлялася у встановленому законом порядку. В матеріалах клопотання міститься заява прокурора про розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку.

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, прокурора відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає повному задоволенню, виходячи з наступного.

Правовою підставою арешту майна є кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001383 від 07.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

07.12.2024 в період часу з 17 год. 40 хв. по 18 год. 50 хв. проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди, в ході якого було вилучено захисний полімерний підкрилок з написами «MEGA LOCKER Україна Харків ВАЗ 2108-099».

Згідно із рапортом оперуповноваженого СКП відділення поліції № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , в ході виконання доручення було встановлено місцезнаходження транспортного засобу, який за зовнішніми ознаками, а саме за кольором, маркою, а також за наявними пошкодженнями кузова та конструкції транспортного засобу, схожий на такий, що може бути причетний до вказаного кримінального правопорушення, відповідно до зображення з камер відеоспостереження та пояснень свідків. Вказаним авто є темний (темно-зелений) ВАЗ -21099, д.н.з. НОМЕР_1 , який було виявлено за адресою: м. Харків, вул. Куликівська, 2.

18.12.2024 ОСОБА_4 надала добровільну згоду на огляд транспортного засобу ВАЗ 21099, р.н. НОМЕР_1 , власником якого вона є.

18.12.2024 в період часу з 11 год. 40 хв. по 12 год. 10 хв. проведено огляд транспортного засобу, в ході якого було вилучено автомобіль ВАЗ 21099, р.н. НОМЕР_1 та поміщено на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів. Крім того, було вилучено змив з поверхні перемикача поворотів, змив з ручки відкриття водійських дверей з обох боків (з вулиці та в салоні), змив з поверхні планшету в салоні автомобіля, змив з поверхні куліси, змив з ручного гальма, змив з рульового колеса.

Даних щодо визначення вказаного вилученого майна речовим доказом на час розгляду клопотання немає, однак слідчою суддею встановлено, що існує сукупність розумних підозр вважати, що транспортний засіб ВАЗ -21099, д.н.з. НОМЕР_1 , а також вилучені змиви, зберігли на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР №0001383 від 07.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Згідно положень ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речових доказів, майна, що має доказове значення в даному кримінальному провадженні, та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання прокурора законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню.

Питання щодо місця зберігання речових доказів вирішується слідчим у кримінальному провадженні на підставі вимог ст.100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.131, 132, 170-173, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001383 від 07.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль «ВАЗ-21099» р.н. НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер ТЗ НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження.

Накласти арешт на вилучені під час огляду автомобіля: змив з поверхні перемикача поворотів, змив з ручки відкриття водійських дверей з обох боків (з вулиці та в салоні), змив з поверхні планшету в салоні автомобіля, змив з поверхні куліси, змив з ручного гальма, змив з рульового колеса, шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження.

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити виконання ухвали.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя

Київського районного суду

м. Харкова ОСОБА_1