Справа № 496/6813/24
Провадження № 1-кс/496/78/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання представника заявника ОСОБА_2 -адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000722 від 18.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 332 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Біляївського районного суду Одеської області через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника заявника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 в якому він просить накладений згідно ухвали Біляївського районного суду Одеської області від 22.10.2024 року в справі №496/6813/24 арешт із забороною відчуження, користування, розпорядження на майно яке було виявлено та вилучене в ході огляду за адресою: Одеська область, Одеський район, с. Удобне КРП «Удобне» (координати 46,383698, 30. 087111), а саме: автомобіль VOLKSAGEN LT 35, д.н.з. НОМЕР_1 який належить ОСОБА_2 ; мобільний телефон марки Sigma чорного кольору який належить ОСОБА_4 ; мобільний телефон марки Sigma чорного кольору який належить ОСОБА_4 ; мобільний телефон марки Samsung чорного кольору який належить ОСОБА_4 ; мобільний телефон марки Samsung J6+ чорного кольору який належить ОСОБА_2 ; мобільний телефон марки OPPO Reno6 5G чорного кольору у полімерному чохлі який належить ОСОБА_2 ; та повернути його власникам.

Вивчивши матеріали клопотання, оцінивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено судового рішення завіреного належним чином на підставі якого було накладено арешт. Також не надано доказів повноважень представництва інтересів ОСОБА_4 , з майна якого він також просить зняти арешт.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Також слідчий суддя звертає увагу заявника, на ту обставину, що у разі закриття слідчим, прокурором кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, серед яких і арешт майна, припиняють свою дію в силу прямої вказівки ч.4 ст. 132 КПК України.

Ухвала слідчого судді про скасування арешту майна або відмову в його скасуванні, постановлена після закриття кримінального провадження, не передбачена кримінальними процесуальними нормами.

Такі висновки зробила об`єднана палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (Постанова від 15.04.2024 року у справі №554/2506/22).

ОП ККС ВС зауважила, що імперативні приписи ч.4 ст. 132 КПК України є нормами, за якими в КПК України встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження і застосування яких у взаємозв`язку з положеннями ч.1 ст. 170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

У разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття слідчим кримінального провадження в порядку, передбаченому законом, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Враховуючи вказане, а також те, що до матеріалів клопотання не долучено копії судового рішення завіреного належним чином на підставі якого було накладено арешт, відсутність документів, що підтверджують повноваження щодо можливості звернення в інтересах іншого власника майна, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити обставини, викладені в заяві, тому слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 7, 9, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника заявника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000722 від 18.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 332 КК України - повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч.3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1