Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/4896/24
номер провадження 1-кс/695/1175/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2024 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою.

Скарга мотивована тим, що скаржник 13.11.2024р. особисто звернувся до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, де у нього було відібрано заяву про вчинене кримінальне правопорушення у якій він повідомив про вчинення, на його думку, ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України.

Однак, працівники Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області не вчинили жодних дій щодо внесення відповідних відомостей до ЄРДР та скерували на адресу скаржника довідку за результатами його звернення у якій вказано, що при розгляду матеріалів його заяви фактів, які б містили ознаки кримінального та адміністративного правопорушень не встановлено.

Вважаючи такі дії працівників поліції протиправними, посилаючись на норми ст.. 214 КПК України скаржник звернувся до слідчого судді із даною скаргою.

У судове засідання скаржник не з`явився, однак у своїй скарзі щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань розгляд справи просив проводити за його відсутності.

Представник Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду надійшли матеріали перевірки за повідомленням ОСОБА_3 із відповідною довідкою про відсутність у повідомлення скаржника фактів, які б містили ознаки кримінального правопорушення.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що 13.11.2024 року ОСОБА_3 звернувся до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 , яке полягає у невиконанні рішення Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 20.08.2014 року.

Дане повідомлення було зареєстровано Золотоніським РВП ГУНП в Черкаській області в ІКС ІПНП за №19473 від 13.11.2024р.

Відповідно до довідки за результатами звернення ОСОБА_3 вказане повідомлення ОСОБА_3 до ЄРДР внесено не було, у зв`язку з тим, що обсяги даних надані в зверненні не дають можливості встановити наявність складу кримінального правопорушення та були направлені до ВПД №1 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області для проведення перевірки в порядку передбаченому ЗУ «Про звернення громадян»

Відповідно до вимог ч. 1 статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п.1 ч.1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до Реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою передбачену законом юридичну відповідальність.

Таким чином, відповідальні особи, передбачені КПК України здійснюють первинну юридичну оцінку цих заяв та повідомлень на предмет встановлення чи не встановлення в цих матеріалах ознак кримінального правопорушення.

Водночас нормами КПК України не передбачено іншого процесуального реагування на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, окрім як внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у строки, визначені ч. 1 ст. 214 КПК України.

При цьому відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед інших відомостей, підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Крім того, розгляд подібних заяв про вчинений злочин в порядку ЗУ «Про звернення громадян» не відповідає вимогам чинного законодавства.

Таким чином, під час розгляду скарги встановлено, що скаржником було подано до органу досудового розслідування повідомлення про кримінальне правопорушення, але по ньому не було внесено уповноваженими особами Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, перевірку змісту поданої заяви проведено в порядку ЗУ «Про звернення громадян», що свідчить про порушення ст.214 КПК України.

Відповідно до положень п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Таким чином слідчий суддя вважає доводи скаржника щодо порушення норм ст. 214 КПК України обґрунтованими.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову в задоволенні скарги.

Враховуючи, що заява про кримінальне правопорушення була подана до органу досудового розслідування, але по ній не було внесено відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя вважає, що наявні підстави для задоволення скарги в частині зобов`язання службових осіб Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Скарга в частині звернення уваги начальника СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області на службову недбалість його підлеглих не підлягає задоволенню, оскільки чинний КПК України не передбачає такого виду рішення слідчого судді.

У зв`язку з вище викладеним, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 22, 24, 214, 303-307 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, які викладені у заяві ОСОБА_3 про вчинений злочин від 13 листопада 2024р., розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У задоволенні решти вимог відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1