Провадження №1-кп/127/743/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

у складі головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

при розгляді у відкритому судовому засіданні кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.06.2017 р. за № 0000215, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 190 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Вінницьким міським судом Вінницької області здійснюється судове провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 190 КК України.

Прокурор ОСОБА_4 вважає за доцільне відкласти судове засідання та заявив клопотання про здійснення приводу обвинуваченого ОСОБА_3 та накладення на обвинуваченого грошового стягнення за неприбуття за викликом до суду. Зазначив, що обвинувачений неодноразово в судові засідання не з`являється, за його відсутності подальший розгляд кримінального провадження здійснювати неможливо. Крім того, враховуючи неодноразові неявки в судове засідання захисника ОСОБА_5 просив порушити питання про відповідальність адвоката перед органом, що згідно із законом уповноважений притягати адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Суд зазначає, що положеннями ст. 42 КПК України встановлено, що обвинувачений зобов`язаний, зокрема, прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.

Відповідно до ст. 323 КПК України, якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Згідно положень ч. ч. 1, 3 ст. 139 КПК України, якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Відповідно до ст. 140 КПК України, привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час.

Статтею 144 КПК України встановлено, що грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

Як встановлено в судовому засіданні, судовий розгляд кримінального провадження було призначено на 17 год. 00 хв. 27.11.2024 року в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області, зал судових засідань № 28.

Однак, обвинувачений ОСОБА_3 , який був викликаний в судове засідання у встановленому КПК України порядку, та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися. Обвинувачений надіслав до суду заяву, в якій зазначив, що не встигне прибути в судове засідання, оскільки прийматиме участь як захисник обвинуваченого в судовому засіданні в іншому суді.

Що стосується надісланої до суду заяви обвинуваченого про відкладення розгляду справи у зв`язку з його участю як захисника обвинуваченого в судовому засіданні в іншому суді, суд вважає таку підставу неявки в судове засідання не поважною.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 146 КПК України під час судового провадження питання про накладення грошового стягнення на особу розглядається негайно після його ініціювання. Слідчий суддя, суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ст. 147 КПК України, особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення. Слідчий суддя, суд, визнавши доводи особи обґрунтованими, може самостійно скасувати ухвалу про накладення грошового стягнення, а в іншому випадку - призначає судове засідання для розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення. Особа, яка подала клопотання, а також слідчий, прокурор, за клопотанням якого було накладено грошове стягнення, повідомляються про місце та час розгляду клопотання, проте їх неприбуття не перешкоджає такому розгляду. Слідчий суддя, суд скасовує ухвалу про накладення на особу грошового стягнення за результатами його розгляду в судовому засіданні, якщо буде встановлено, що стягнення накладено безпідставно, а в іншому випадку - відмовляє у задоволенні клопотання. Ухвала слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ст. 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

Як вбачається з положень ст. 52 КПК України: 1. Участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного. 2. В інших випадках обов`язкова участь захисника забезпечується у кримінальному провадженні: 1) щодо осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення у віці до 18 років, - з моменту встановлення факту неповноліття або виникнення будь-яких сумнівів у тому, що особа є повнолітньою; 2) щодо осіб, стосовно яких передбачається застосування примусових заходів виховного характеру, - з моменту встановлення факту неповноліття або виникнення будь-яких сумнівів у тому, що особа є повнолітньою; 3) щодо осіб, які внаслідок психічних чи фізичних вад (німі, глухі, сліпі тощо) не здатні повною мірою реалізувати свої права, - з моменту встановлення цих вад; 4) щодо осіб, які не володіють мовою, якою ведеться кримінальне провадження, - з моменту встановлення цього факту; 5) щодо осіб, стосовно яких передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішується питання про їх застосування, - з моменту встановлення факту наявності в особи психічного захворювання або інших відомостей, які викликають сумнів щодо її осудності; 6) щодо реабілітації померлої особи - з моменту виникнення права на реабілітацію померлої особи; 8) щодо осіб, стосовно яких здійснюється спеціальне досудове розслідування або спеціальне судове провадження, - з моменту прийняття відповідного процесуального рішення; 9) у разі укладення угоди між прокурором та підозрюваним чи обвинуваченим про визнання винуватості - з моменту ініціювання укладення такої угоди.

Враховуючи положення ст. ст. 52, 324 КПК України, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання прокурора в частині порушення питання про відповідальність адвоката перед органом, що згідно із законом уповноважений притягати адвоката до дисциплінарної відповідальності.

На підставі викладеного, враховуючи, що обвинувачений не виконує без поважних причин покладений на нього процесуальний обов`язок прибути за викликом до суду, суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити частково та накласти на обвинуваченого грошове стягнення.

Керуючись ст.ст. 139, 144, 146, 323 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_4 задовольнити частково.

Накласти на обвинуваченого ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) грошове стягнення за неприбуття за викликом до суду - у розмірі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.

Копію ухвали надіслати особі, на яку накладено грошове стягнення.

Особа, на яку накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя