УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.04.2025 слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0000130 від 04.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач СД Володимир Волинського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, яке належним чином погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивує тим, що 03 квітня 2025 року працівниками СРПП Володимирського РВП за адресою: с.Горичів, вул.Лесі Українки було зупинено трактор під керуванням ОСОБА_4 , який при перевірці документів надав посвідчення тракториста машиніста серії НОМЕР_1 з ознаками підробки.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.358 КК України, відповідно до вимог ч.ч. 1, 4 ст. 214 КПК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.04. 2024 року за №0000130.

04.04.2025 під час огляду місця події слідчим СВ Володимирського РВП ГУНП у Волинській області капітаном поліції ОСОБА_5 , було виявлено та вилучено посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , Держпродспоживслужбою в Дніпропетровській області від 17.02.2021 року, котре вилучено та поміщено у паперовий конверт, який належним чином опечатаний з підписами понятих.

Дізнавач в судове засідання не з`явилась, просила розглянути клопотання за її відсутністю та задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання також не з`явився, був повідомлений належним чином, однак не заперечував проти накладення арешту на майно.

Згідно з ч. 1 ст.172КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього докази прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК,клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим,прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Таким чином, вилучені під час огляду речі, мають значення речових доказів у кримінальному провадженні №0000130 від 04.04.2025, оскільки можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що відповідають критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.

Крім того, на даний час у кримінальному провадженні необхідно провести ряд необхідних слідчих дій за участю вищезазначеного майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі його сліди вчинення кримінального правопорушення, або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вилучене під час огляду 04.04.2025 майно в розумінні ч. 1ст. 98 КПК України є речовими доказами, правовий режим зберігання яких регламентується ст. 100 КПК України.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 4 ст. 358 КК України, є використання завідомо підробленого документа.

Отже вилучене посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , Держпродспоживслужбою в Дніпропетровській області від 17.02.2021, підлягають арешту із забороною відчуження, розпорядження та користування, оскільки має значення речових доказів і на даний час у кримінальному провадженні є необхідність у проведенні за його участю ряду слідчих дій, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження. В іншому ж випадку, вказаний документ, які є речовими доказами у кримінальному провадженні, підлягатиме поверненню з подальшою неможливістю проведення необхідних експертиз та слідчих дій, оскільки сліди злочину на ньому можуть бути знищені.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання дізнавача сектору дізнання Володимирського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане Держпродспоживслужбою в Дніпропетровській області від 17.02.2021 року, котре вилучено та поміщено у паперовий конверт, позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування майном з метою забезпечення збереження його як речового доказу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Арешт майна є тимчасовим, до скасування у встановленому КПК України порядку заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст.174 ч.1 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які небулиприсутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її постановлення.

Слідчий суддя: ОСОБА_6