1Справа № 335/4136/22 1-кс/335/972/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2025 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Запорізької міської ради про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

Представник Запорізької міської ради ОСОБА_3 21.03.2025 звернулася до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя в порядку ст. 174 КПК України з клопотанням про скасування арешту майна.

У клопотанні посилається на те, що ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 15.08.2022 у справі № 335/4136/22 задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна, поданого в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000211 від 20.07.2021, за

ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України та накладено арешт на наступний об`єкт нерухомого майна: квартиру АДРЕСА_1 .

На момент звернення слідчого до суду право власності на вказану квартиру було зареєстроване за громадянином ОСОБА_5 ..

На підставі вищевказаної ухвали суду 05.04.2023 державним реєстратором Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради ОСОБА_6 зареєстровано обтяження про арешт нерухомого майна (номер запису про обтяження: 49823080).

Вироком Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 05.02.2024, який набрав законної сили, ОСОБА_5 визнано винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (в редакції станом на 16.11.2020), ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до тексту вироку, судом встановлено, що ОСОБА_5 , діючи умисно, з

корисливих мотивів, використав завідомо підроблений офіційний документ свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 від 25.03.2005, серійний номер НОМЕР_2 , видане Хортицькою районною адміністрацією Запорізької міської ради, та шляхом обману заволодів чужим нерухомим майном - квартирою АДРЕСА_1 , заподіявши територіальній громаді м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради матеріальний збиток в особливо великому розмірі.

Після чого, рішенням Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 28.08.2024 у справі № 337/33/24 задоволено позов Запорізької міської ради до ОСОБА_5 про витребування з чужого незаконного володіння квартири АДРЕСА_1 .

На підставі вищезазначеного рішення суду, право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за територіальною громадою м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради від 21.11.2024, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Таким чином, територіальна громада м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради є власником вищезазначеної квартири, але володіти та розпоряджатися власним майном на власний розсуд відповідно до вимог Цивільного законодавства не може через наявний арешт вказаного нерухомого майна.

Обґрунтування того, що потреба у застосуванні арешту вказаного майна відпала полягає у наступному.

Підставою для накладення арешту на майно є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Наразі, по кримінальному провадженню, в рамках якого було заявлено клопотання про арешт майна, винесено вирок Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 05.02.2024, який набрав законної сили.

Вільні квартири, які перебувають у власності територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради підлягають розподілу між особами, які потребують поліпшення житлових умов та перебувають на відповідному обліку у районних адміністраціях Запорізької міської ради по відповідних районах.

Згодом, особи, які отримали у користування квартири із комунального житлового фонду можуть скористатися своїм правом на приватизацію, але наявність заборони відчуження нерухомого майна чинить перешкоди у прийнятті рішення та подальшого передання у користування квартири особам, які потребують поліпшення житлових умов з подальшою її приватизацією, що обмежує у першу чергу право територіальної громади в особі Запорізької міської ради на власний розсуд користуватися та розпоряджатися своїм майном та право інших осіб на житло та приватизацію.

З огляду на вищенаведене, заявник вважає, що в подальшому відпала потреба у застосуванні арешту майна, адже відсутність арешту не приведе до втрати або будь-якого пошкодження майна та настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, а також ризики, що нерухоме майно, може бути знову переоформлене на інших осіб, шляхом продовження злочинної діяльності відсутні, а тому арешт підлягає скасуванню.

Представник Запорізької міської ради просила скасувати арешт квартири АДРЕСА_1 (обтяження про арешт нерухомого майна зареєстровано 05.04.2023 державним реєстратором Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради ОСОБА_6 , номер запису про обтяження: 49823080).

У судове засідання заявник не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому порядку. У клопотання представник Запорізької міської ради просив розглянути клопотання без його участі.

Прокурор у судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно зі статтею 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Запорізькій області здійснювалось досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000211 від 20.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 15.08.2022 (справа № 335/4136/22, провадження № 1-кс/335/2062/2022) задоволено клопотання слідчого та в рамках кримінального провадження № 0000211 від 20.07.2021накладено арештна майно, а саме об`єкт нерухомого майна, розташований за адресою: АДРЕСА_2 .

На момент звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000211 від 20.07.2021 завершено та 05.02.2024 Хортицьким районним судом м. Запоріжжя в межах вищевказаного кримінального провадження ухвалено вирок (справа № 337/6179/23 провадження 1-кп/337/153/2024), який набрав законної сили 07.03.2024.

При цьому, до компетенції слідчого судді, порядку ч. 1 ст. 174 КПК України, відноситься розгляд клопотань про скасування арешту майна лише в ході досудового розслідування, закриття кримінального провадження, а відтак слідчий суддя не наділений повноваженнями щодо розгляду питань про скасування арешту майна на стадії судового розгляду чи на стадії виконання вироку суду.

Положеннями пункту 2 частини четвертої статті 374 КПК України встановлено, що у резолютивній частині вироку, зокрема, зазначається рішення щодо заходів забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до пункту 14 частини першої статті 537 КПК України, під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати, зокрема, інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Водночас, частиною першої статті 539 КПК України передбачено, що потерпілий, цивільний позивач, цивільний відповідач та інші особи мають право звертатися до суду з клопотаннями про вирішення питань, які безпосередньо стосуються їх прав, обов`язків чи законних інтересів.

Таким чином, відповідно до положень ст.ст. 174, 324 КПК України, розгляд клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні у якому ухвалено вирок не відноситься до компетенції слідчого судді.

Однією з загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, тому відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, оскільки за результатом розгляду кримінального провадження № 0000211 від 20.07.2021, судом ухвалено вирок, розгляд слідчим суддею клопотання Запорізької міської ради про скасування арешту майна по суті, буде суперечити вимогам ст. 174 КПК України, а тому дане клопотання підлягає поверненню заявнику без розгляду його по суті.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює заявнику, що він має право звернутися із питанням про скасування арешту майна у відповідному порядку до суду, яким було ухвалено вирок в рамках кримінального провадження № 0000211 від 20.07.2021.

Керуючись ст.ст. 3, 26, 174, 283, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання Запорізької міської ради про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження № 0000211 від 20.07.2021 повернути заявнику без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1