ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6554/25
провадження № 1-кс/753/949/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" квітня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не одруженого, який має середню освіту, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

03.04.2025 старший слідчий СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор у судовому засіданні підтримав, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим за вчинення корисливих злочинів, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, визначивши для себе вчинення корисливих злочинів як засіб для існування, та повторно, вчинив новий умисний злочин проти власності за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , приблизно о 02 год 30 хв, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Олександра Мішуги, буд. 2, на 14 поверсі помітив велосипед марки «Crossbike XR5 26», бірюзового кольору, електросамокат марки «KUGOO Kirin X1» (600 Вт; 13 А/год; 48 В), чорного кольору та електросамокат «Segway-Ninebot E2 Pro E» сірого кольору та у нього виник злочинний умисел на повторне, таємне викрадення чужого майна.

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , знаходячись на 14 поверсі будинку АДРЕСА_2 , діючи умисно, таємно, повторно з корисливих мотивів, з метою обернення чужого майна на свою користь, шляхом вільного доступу, викрав велосипед марки «Crossbike XR5 26», бірюзового кольору, вартістю 4 500,00 грн, електросамокат марки «KUGOO Kirin X1» (600 Вт; 13 А/год; 48 В), чорного кольору, вартістю 17 592,00 грн та електросамокат «Segway-Ninebot E2 Pro E» сірого кольору, вартістю 15 768,80 грн, які належать потерпілій ОСОБА_7 .

В подальшому, ОСОБА_5 з місця вчинення злочину разом з викраденим майном зник, чим завдав матеріального збитку потерпілій ОСОБА_7 на загальну суму 37 860,80 коп.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується протоколами огляду місця події, протоколом перегляду відеозапису, протоколами допиту свідків, протоколом допиту потерпілої, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також, на переконання слідчого та прокурора, мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання. Захисник стверджувала, що стороною обвинувачення не доведено доцільність застосування найсуворішого запобіжного заходу. Зазначила, що розмір застави визначений слідчим є надмірним для особи підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив застосувати відносно нього запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Вказав, що має намір вступити на військову службу, військовою частиною попередньо відібрано його як кандидата для призову на військову службу, що підтверджується рекомендаційним листом командира військової частини НОМЕР_1 від 21.01.2025.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 176 КПК України визначені види запобіжних заходів.

Згідно з положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обрані запобіжного заходу.

У відповідності з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

В розумінні ст. 177 КПК України, «обґрунтована підозра» включає в себе наявність процесуального документу - повідомлення про підозру та наявність достатніх доказів для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру підлягає обов`язковому здійсненню, зокрема, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи у вчиненні злочину чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

01.04.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

02.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, а саме: протоколом огляду місця події від 01.04.2025, протоколом огляду відеозапису від 01.04.2025, протоколами допитів свідків, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 01.04.2025, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, та невисокий ступінь соціальних зв`язків підозрюваного.

Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, не одружений, має середню освіту, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, у тому числі і за вчинення корисливих злочинів, востаннє: вироком Дарницького районного суду м. Києва від 14.03.2025 за ч. 4 ст. 185 КК України до п`яти років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України ОСОБА_5 звільнено від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком тривалістю три роки.

На час вирішення вказаного клопотання ОСОБА_5 за своїм віком не має специфічних особливостей стану здоров`я, має певні соціальні зв`язки, не має постійного джерела доходу.

Оцінюючи встановлені у судовому засіданні відносно особи підозрюваного дані та обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що має місце ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, в тому числі, через відсутність офіційного доходу.

Що стосується оцінки обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілу, то такі твердження слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні не підтверджено будь-якими фактами або ж обставинами, а тому ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України є недоведеними.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави і встановлювати точну тривалість такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як тимчасове тримання підозрюваного під вартою, є найбільш доцільним і обґрунтованим забезпеченням кримінального провадження, оскільки інші запобіжні заходи, з урахуванням особи підозрюваного, будуть не дієвими для забезпечення виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків з мотивів щодо ризиків, які наведені вище.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи особу підозрюваного, його матеріальний стан, слідчий суддя знаходить підстави для визначення ОСОБА_5 розміру застави, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560,00 грн.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183,193-196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 30.05.2025 включно.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 12 год. 14 хв. 01.04.2025.

Визначити ОСОБА_5 суму застави у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві, та надати документ, що підтверджує сплату слідчому, прокурору, суду.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк до 30.05.2025 обов`язки: прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали складено 07.04.2025.

Слідча суддя ОСОБА_1