Справа № 629/7326/24
Провадження № 1-кс/629/1856/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000395 від 03.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,

у с т а н о в и в:

Прокурор Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: господарський інвентар - вила, який належить ОСОБА_4 , шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження вказаним майном. В обґрунтування клопотання посилається на те, що 02.10.2024 до чергової частини Лозівського РВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 02.10.2024 близько 19:00 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , його сусід ОСОБА_5 наніс останньому тілесні ушкодження. За даним фактом 03.10.2024 дізнавачем СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 внесено відомості до ЄРДР за № 0000395, за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України. 12.12.2024 дізнавачем СД Лозіського РВП ГУНП в Харківській області було проведено огляд місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , за участі потерпілого ОСОБА_4 , який добровільно, в присутності понятих видав свій господарський інвентар - вила, якими йому було нанесено тілесні ушкодження його односельчанином ОСОБА_7 від 02.10.2024. Господарський інвентар - вила, який складається з дерев?яної рукоятки до якої кріпиться металева частина, яка складається з колодки, труби та ріг у кількості 4 шт. Постановою дізнавача СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 від 12.12.2024 зазначений вище господарський інвентар - вила визнано речовим доказом.

Власник майна у судове засідання не з`явився, просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, проти задоволення клопотання не заперечує.

Прокурор у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримала, просила задовольнити.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню зважаючи на таке.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

В даному випадку метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.

У відповідності до п. 1 та п. 2 ч. 2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.

Оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що майно, яке було тимчасово вилучено під час зазначеного слідчим огляду, може бути доказом кримінального правопорушення, вважаю за необхідне вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :

Клопотання прокурора Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000395 від 03.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України - задовольнити.

Накласти арешт а саме: господарський інвентар - вила, який належить ОСОБА_4 .

Заборонити будь-яким особам будь-яким способом його відчуження та розпорядження.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення ст. 174 КПК України, а саме: підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8