Справа №705/5583/24
1-кс/705/1438/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2024 року м.Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

за участю представника особи, щодо майна якої

вирішується питання про арешт ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про скасування арешту майна подане представником особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт адвокатом ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 0001627 від 02.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту на майно, у якому зазначив про те, що слідчим відділом Уманського РУП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001627 від 02.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.10.2024 року в рамках вищевказаного кримінального провадження накладено арешт на автомобіль марки «Lexus - ES 350» д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 .

З ухвали суду слідує, що арешт накладено з метою забезпечення належного розслідування по кримінальному провадженню, зберігання речових доказів та недопущення можливості їх втрати або знищення.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні на даний час триває, жодній особі не повідомлялося про підозру у вчиненні кримінального правопорушення. В ході досудового розслідування, слідчим було проведено всі необхідні слідчі дії, експертизи, але кінцеве рішення на даний час не прийнято.

Вважає, що на даний час відпала потреба у застосуванні арешту майна транспортного засобу «Lexus ES350» д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 , оскільки в рамках кримінального провадження проведені всі необхідні слідчі дії, та експертизи, а арешт позбавляє власника розпоряджатися вказаним майном.

Підкреслює, що будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися на умовах передбачених законом. Обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є їй пропорційними. Водночас, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Враховуючи викладене, просить суд винести ухвалу, якою скасувати арешт майна, а саме автомобіля транспортного засобу «Lexus - ES 350» д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 , який накладений ухвалою Уманського міськрайонного суду від 04.10.2024 року та передати зазначений автомобіль власнику на відповідальне зберігання .

У судовому засіданні представник власника майна адвокат ОСОБА_3 , підтримав подане клопотання та зазначив, що на даний час відпали будь-які підстави для продовження застосування накладеного арешту на транспортний засіб «Lexus ES350» д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 , оскільки, на його думку, в межах даного кримінального провадження проведені всі необхідні слідчі дії та експертизи, а арешт позбавляє власника законного права розпоряджатися вказаним майном.

Слідчий по кримінальному провадженню ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту майна, оскільки зазначений транспортний засіб «Lexus - ES 350» д.н.з. НОМЕР_1 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, та безперешкодний доступ до нього необхідний для подальшого проведення авто-технічної експертизи та інших процесуальних дій, спрямованих на повне та неупереджене розслідування, результат проведення яких матиме суттєве значення для розслідування вказаного кримінального провадження. Той факт, що ОСОБА_5 не має статусу підозрюваного, не впливає на підстави арешту майна, оскільки такий арешт з метою забезпечення збереження речових доказів може бути накладено на майно будь-якої особи.

Слідчий суддя, вислухавши представника власника майна, врахувавши позицію слідчого, дослідивши матеріали клопотання та наявні матеріали кримінального провадження щодо накладення арешту на майно, приходить до наступного.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що Уманським РУП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному №0001627 від 02.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.10.2024 було задоволено клопотання слідчого про арешт майна, яке було виявлено та вилучено 02.10.2024 під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, а саме транспортні засоби, за участі яких відбулась ДТП, та з метою збереження речових доказів накладено арешт, в тому числі на автомобіль марки «Lexus ES 350» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_3 .

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ст. ст. 9 та 26 КПК під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

В силу ст. 16 КПК позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Сукупність наведених норм кримінального провадження, їх внутрішній, змістовний зв`язок між собою свідчить, що будь-яка процесуальна дія слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, вчинена під час досудового розслідування, має відповідати вищевказаним засадам, як за своєю суттю, так і за формою реалізації, тобто процедурою застосування.

Процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень має забезпечити дотримання закону усіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачені законом заходи для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Вирішуючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя враховує положення ч. 2 ст. 170 КПК України, якою визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Зокрема, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України не допускається застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

При цьому, норми ч. 2 ст. 173 КПК України зобов`язують слідчого суддю при вирішенні питання про арешт майна враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що на даний час досудове розслідування кримінального провадження №0001627 від 02.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, триває. Станом на час розгляду клопотання про скасування арешту органом досудового розслідування не проведено всіх необхідних та достатніх слідчих та інших процесуальних дій, спрямованих на повне та неупереджене розслідування, що потребують дослідження речових доказів, а саме транспортного засобу «Lexus ES 350», реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_3 , який вилучено 04.10.2024 під час проведення огляду місця ДТП.

Крім цього, представником власника майна та власником майна в судовому засіданні не надано достатніх та беззаперечних доказів на підтвердження того, що у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, відпала потреба.

Оскільки з матеріалів кримінального провадження вбачається, що потреба в подальшому застосуванні арешту майна не відпала, даний захід забезпечення виправдовує на теперішній час такий ступінь втручання у права і свободи власника майна, то за таких обставин слідчий суддя вважає, що скасування арешту може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Отже застосування арешту майна у вказаний спосіб на даний час досудового розслідування відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, такий захід забезпечення є обґрунтованим та доцільним для забезпечення речових доказів у кримінальному провадженні.

Крім того, слідчий суддя також враховує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, слідчі та інші процесуальні дії в обсязі, необхідному для встановлення об`єктивної істини по справі, проводяться в межах строків, визначених КПК України.

За вказаних обставин підстави для скасування арешту відсутні, а тому в задоволенні клопотання представника власника майна слід відмовити.

На підставі ст. ст. 26, 64-2, 170, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1