09.12.2024 Справа №642/7748/24
Провадження №1-кс/642/4110/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000444 від 05.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

09.12.2024 до Ленінського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000444 від 05.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

Дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими прокурор обґрунтовує доводи цього клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступних обставин.

Так, в провадженні СД ВП №2 ХРУП №3 в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000444 від 05.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

В клопотанні про арешт майна взагалі не вказано даних власника майна, що з урахуванням визначеного ст.172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст.22, 24-28, 172 КПК України.

Таким чином, в клопотанні про арешт майна має бути обов`язково зазначено відомості про власника майна чи особу у володінні якої перебуває майно (засоби телефонного зв`язку та електронної пошти), що необхідно для виклику цієї особи у судове засідання.

Стаття 99 КПК України регламентує, що документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Сторона кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, зобов`язані надати суду оригінал документа. Оригіналом документа є сам документ, а оригіналом електронного документа - його відображення, якому надається таке ж значення, як документу.

Дублікат документа (документ, виготовлений таким самим способом, як і його оригінал), а також копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах, виготовлені слідчим, прокурором із залученням спеціаліста, визнаються судом як оригінал документа.

Разом з тим, додані копії документів не відповідають вимогам ст. 99 КПК України, не є оригіналами чи дублікатами - належним чином засвідченими копіями.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що в клопотанні не зазначено місце зберігання майна, що позбавляє можливості слідчого судді визначити конкретне місце зберігання такого майна згідно «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства та суду», затвердженої наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Вказані недоліки клопотання про арешт майна позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими обґрунтовуються доводи клопотання та прийняти рішення по справі.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи наведене, клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000444 від 05.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України - повернути для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_3