Справа № 286/266/25
У Х В А Л А

Провадження № 1-кс/286/44/25

21 січня 2025 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у кримінальному провадженні № 0000403 від 22.11.2024 року клопотання слідчого СВ ВП № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Коростенської окружної прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Селезівка Овруцького району Житомирської області, мешканця АДРЕСА_1 , не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, та додані до клопотання матеріали , -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 строком на 60 діб, посилаючись на те, що останній обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, який є тяжкими злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна; а тому з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Крім того, с.Селезівка Словечанської територіальної громади Коростенського району Житомирської області межує з Республікою Білорусь та ОСОБА_4 , будучи мешканцем прикордонного району та здійснюючи сприяння у незаконному переправленні осіб через державний кордон, добре обізнаний з особливостями несення служби прикордонних нарядів, що дає підстави вважати, що останній, усвідомлюючи тяжкість злочину та невідворотність покарання за його вчинення, може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду та має реальні можливості покинути території України з цією метою поза межами пунктів пропуску через державний кордон України, а також переховуватись на території України. Також наявний та обґрунтований ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою дачі, зміни ними показань на його користь. Даний ризик існує, оскільки підозрюваному відомі анкетні дані свідка ОСОБА_7 , засоби зв`язку із ним, а тому, перебуваючи на волі, останній зможе здійснити на нього вплив з метою схиляння до зміни наданих на даний час показів щодо участі та ролі ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення для уникнення кримінальної відповідальності. Вказані обставини свідчать про неможливість запобігання ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, шляхом застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, тому з метою виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, продовжувати злочинну діяльність, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий клопоче про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.

Згідно з протоколом затримання особи від 20.01.2025 року підозрюваний затриманий в порядку ст.208 КПК України 20.01.2025 року о 10.28 год. та доставлений в судове засідання за викликом суду 21.01.2025 року о 15.00 год.

Факт надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, більше ніж за три години до початку розгляду цього клопотання слідчим суддею, посвідчений підписом підозрюваного на примірнику клопотання, поданому суду.

Заслухавши думку прокурора, який просить задоволити клопотання слідчого у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України ризиків; думку підозрюваного, який визнав свою причетність до інкримінованого правопорушення, та його захисника, який заперечує проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою і просить застосувати домашній арешт цілодобово; вивчивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, а саме: скоєнні умисних дій, виражених у сприянні незаконному переправленню осіб через державний кордон України порадами, вказівками, з корисливих мотивів. Причетність до вчинення злочину підтверджується матеріалами досудового розслідування внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2024 року за № 0000403, зокрема протоколом допиту підозрюваного від 20.01.2025 року, протоколами допиту свідків від 04.01.2025 року та від 20.01.2015 року.

20.01.2025 року о 18.30 годині ОСОБА_4 у відповідності до ст.278 КПК України повідомлено про підозру. Тобто з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше несудимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що підозрюваний, будучи уродженцем та мешканцем села Селезівка Словечанської територіальної громади Коростенського району Житомирської області, що межує з Республікою Білорусь, та будучи добре обізнаним з територією прикордонного регіону, а також особливостями несення служби прикордонних нарядів, маючи реальну можливість пішки покинути територію України поза межами пунктів пропуску через державний кордон України, усвідомлюючи тяжкість скоєного злочину та невідворотність покарання за його вчинення, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, в тому числі за межами території України, чим ухилятися від проведення досудового слідства та суду, а також продовжити злочинну діяльність і вчинити нове кримінальне правопорушення.

Крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, соціальні зв`язки, та обставину того, що підозрюваним вчинено злочин поблизу місця постійного проживання, що в сукупності фактично унеможливлює запобігання цим ризикам у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задоволити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Нормами частини 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Частиною 5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у межах, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2025 року встановлено на рівні 3028 гривень.

При визначенні розміру застави слідчим суддею враховується тяжкість злочину, у якому обвинувачується підозрюваний, його сімейний та майновий стан, зокрема наявність постійного місця роботи.

Відтак, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; а також враховуючи недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання існуючих ризиків; зважаючи на особу підозрюваного та його майновий стан для визначення розміру застави, яка буде достатньою для забезпечення виконання ним, обов`язків передбачених КПК України, керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1.Застосувати запобіжний захід - тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту затримання і закінчується 20 березня 2025 року включно.

2. Визначити заставу у розмірі вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242240грн. (двісті сорок дві тисячі двісті сорок гривень), яка може бути внесена у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок суду у будь-який момент строку тримання під вартою.

У разі внесення застави підозрюваний звільняється з-під варти і на нього покладаються наступні обов`язки:

1) прибувати по кожному виклику до слідчого, прокурора, суду у визначений час;

2) не відлучатися за межі Коростенського району Житомирської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи/навчання.

4) у разі наявності у підозрюваного паспорта для виїзду за кордон, здати його на зберігання до ВП № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області.

Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.

У разі невиконання підозрюваним зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

3.Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

4.Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

5.Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення, а також захиснику та прокурору.

Слідчий суддя ОСОБА_1