Справа №949/2085/24
У Х В А Л А

про продовження строку тримання під вартою

27 грудня 2024 року слідчий суддя Дубровицького районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції №1 Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000356 від 01 листопада 2024 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених пунктами 6, 12 частини 2 статті 115, частиною 4 статті 187 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:

26 грудня 2024 року до Дубровицького районного суду Рівненської області надійшли матеріали клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції №1 Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000356 від 01 листопада 2024 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених пунктами 6, 12 частини 2 статті 115, частиною 4 статті 187 Кримінального кодексу України.

В обгрунтування клопотання слідчий вказує на те, що ОСОБА_5 , діючи у співучасті групою осіб разом із ОСОБА_7 та неповнолітнім ОСОБА_8 , за попередньою змовою між собою, 31 жовтня 2024 року, близько 23 год. 50 хв., зайшовши в житловий будинок ОСОБА_9 , що за адресою: АДРЕСА_1 , де в спальній кімнаті, на ґрунті раніше виниклих особистих неприязних відносин, маючи намір на умисне протиправне позбавлення життя іншої людини, діючи із прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, стягнув з ліжка ОСОБА_10 , коли той відпочивав і поваливши його на підлогу, почав наносити удари кулаками рук та ногами по тулубу, шиї та обличчю ОСОБА_10 , спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді асфіксії змішаного типу з ознаками гіпоксичних явищ, аспірації крові (внаслідок рясної носової кровотечі), травматичного набряку гортані із звуженням просвіту голосової щілини, поєднаної тупої травми кісток носа та структур шийного органокомплексу з масивними крововиливами, що призвели до смерті ОСОБА_10 на місці події. Продовжуючи свої умисні дії, ОСОБА_5 , діючи у співучасті групою осіб разом із ОСОБА_7 та неповнолітнім ОСОБА_8 , за попередньою змовою між собою, 31 жовтня 2024 року, близько 23 год. 50 хв., діючи в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, який в подальшому продовжено, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись в житловому будинку ОСОБА_9 , що за адресою: АДРЕСА_1 , після здійснення нападу на потерпілого ОСОБА_10 , в ході якого, застосував до нього насильство, яке є небезпечним для життя потерпілого, що виразилося у нанесенні ударів кулаками рук та ногами по голові, шиї та тулубу, внаслідок чого останній помер на місці події, діючи з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном, відкрито заволодів належним ОСОБА_10 мобільним телефоном "Redmi", чим завдав потерпілому фізичної та майнової шкоди.

У клопотанні слідчий зазначає, що ухвалою Дубровицького районного суду Рівненської області від 03 листопада 2024 року ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів. Тому, вирішуючи питання щодо наявності підстав для продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий просить врахувати те, що метою продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам реалізації ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Крім того слідчий вважає, що на даний час ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4, 5 частиною 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, які існували на момент обрання запобіжного заходу та виправдовують тримання ОСОБА_5 під вартою, не зменшилися та продовжують існувати.

Таким чином слідчий вважає, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування, оскільки санкцією пунктів 6, 12 частини 2 статті 115 Кримінального кодексу України передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 10 до 15 років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна, а у випадку, передбаченому пунктом 6 частини другої цієї статті, та санкцією частини 4 статті 187 Кримінального кодексу України передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком від 8 до 15 років із конфіскацією майна, тому враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні цього злочину, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Відповідно до практики ЄСПЛ ("Сулаоя проти Естонії", "Панченко проти Росії"), тяжкість вказаного покарання, якому може бути підданий підозрюваний, чи обвинувачений можна законно розглядати, як підставу, що може спонукати до втечі.

Також слідчий вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_9 , яка є його знайомою та раніше вони перебували в товариських відносинах, а тому перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може незаконно на неї впливати із метою зміни нею показів та покращення свого становища, у зв`язку з чим лише перебування останнього в слідчому ізоляторі унеможливить їх спілкування. Ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень статті 23 Кримінального процесуального кодексу України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Крім того, ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки офіційно не працює, не має постійного джерела доходів, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення крадіжок та може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки схильний до вчинення кримінальних правопорушень та раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності за майнові злочини.

Також слідчий у клопотанні зазначає, що строки досудового розслідування 23 грудня 2024 року продовжено керівником Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону до трьох місяців (до 01 лютого 2025 року). У даному кримінальному провадженні виконано всі процесуальні дії, спрямовані на отримання та перевірку отриманих доказів у ньому. Разом з тим закінчити розслідування у двомісячний строк немає можливості, оскільки необхідно провести процесуальні дії, що потребують додаткового часу, зокрема: отримати висновки ряду експертиз, зокрема: судових біологічних експертиз, судово-медичних експертиз, амбулаторних судово-психіатричних експертиз та інших, а також виконати вимоги статті 290 Кримінального процесуального кодексу України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Тому, беручи до уваги вищевказані обставини, слідчий вважає, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_5 , які зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти виникненню ризиків передбачених у статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, окрім як тримання під вартою, неможливе.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав та просив суд продовжити підозрюваному ОСОБА_5 строк тримання під вартою.

Слідчий ОСОБА_4 подане клопотання підтримав та просив суд його задоволити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просили суд застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить таких висновків.

Встановлено, що в провадженні СВ Відділення поліції №1 Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000356 від 01 листопада 2024 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених пунктами 6, 12 частини 2 статті 115, частиною 4 статті 187 Кримінального кодексу України.

Ухвалою слідчого судді Дубровицького районного суду Рівненської області від 03 листопада 2024 року, підозрюваному ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, до 01:50 год. 31 грудня 2024 року.

Відповідно до статті 199 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування та, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Зі змісту статті 197 Кримінального процесуального кодексу України вбачається, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Постановою керівника Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_11 від 23 грудня 2024 року, було продовжено строк досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за№0000356 від 01 листопада 2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених пунктами 6, 12 частини 2 статті 115, частиною 4 статті 187 Кримінального кодексу України, до 3 (трьох) місяців, тобто до 01 лютого 2025 року.

Європейський суд з прав людини підкреслює, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до частини 5 статті 9 Кримінального процесуального кодексу України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі "Нечипорук і Йонкало проти України" обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Європейський Суд з прав людини у справі "K.F. проти Німеччини" зазначив, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях ОСОБА_5 обгрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України.

У своєму клопотанні слідчий посилається на особливу складність кримінального провадження та наявність ризиків уникнення кримінальної відповідальності та призначення покарання, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом і зазначених у попередній ухвалі про тримання підозрюваного під вартою ризиків неправомірної процесуальної поведінки ОСОБА_5 слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя враховує, що Європейський Суд з прав людини у справі "В. проти Швейцарії" зазначив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, ОСОБА_5 раніше судимий, працездатний, неодружений, не похилого віку, тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню під вартою, не страждає. Даних, які б вказували на неможливість продовження ОСОБА_5 вказаного запобіжного заходу, не встановлено.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що продовжують існувати заявлені стороною обвинувачення ризики не процесуальної поведінки підозрюваного.

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з доводів слідчого, по кримінальному провадженню необхідно провести ряд слідчих дій.

Сукупність викладеного, приводить слідчого суддю до переконання, що доводи слідчого про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

При цьому слідчий суддя враховує, що вік та стан здоров`я підозрюваного не виключають можливості тримання його під вартою.

Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178 Кримінального процесуального кодексу України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 178, 184, 193, 194, 196, 197, 199, 309, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 01 лютого 2025 року, без визначення розміру застави.

Ухвала щодо продовження строку запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою - з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 27 грудня 2024 року.

Слідчий суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду ОСОБА_1