печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2025 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні провадження за клопотанням прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000297, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання підозрюваної ОСОБА_5 під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000297 від 01.02.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України (у редакції Закону від 28.04.2023, із змінами внесеними Законом України №2997-ІХ).

Орган досудового розслідування, просить застосувати щодо підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання нею покладених процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Захисник підозрюваної заперечувала проти задоволення клопотання, оскільки ризики прокурором недоведені.

Підозрювана підтримала думку свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить наступного висновку.

27.03.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру в шахрайстві, вчинене шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, вчинене організованою групою, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (у редакції Закону від 28.04.2023, із змінами внесеними Законом України №2997-ІХ).

Відповідно до положень ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У відповідності до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до п.3 ст.5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами. Отже, небезпека ухилення від правосуддя не може вимірюватись тільки в залежності від суворості можливого покарання. Вона повинна визначатись з урахуванням інших факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки ухилення від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що це не може служити виправданням утримання під вартою. При цьому необхідно враховувати характер підозрюваного, його моральні якості, його майновий стан, зв`язки з державою та його міжнародні контакти. Якщо утримання під вартою продовжується тільки з причин побоювань, що підозрюваний переховуватиметься від правосуддя, його треба звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії того, що не переховуватиметься від суду, наприклад, внесе заставу.

Клопотання органу досудового розслідування про наявність в кримінальному провадженні ризиків, які обумовлюють доцільність застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу обґрунтовуються тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким, існують ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний з високою вірогідністю може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливо буде уникати слідства та або суду з метою уникнення тяжкого покарання.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін обґрунтована підозра означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення.

На підставі досліджених матеріалів клопотання, слідчий суддя приходить висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

При оцінці наданих слідчим матеріалів слідчий суддя не оцінює доведеність вини підозрюваної особи у вчиненні певних діянь, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри, яка є підставою для застосування запобіжного заходу.

Разом з тим, питання кваліфікації діяння, що має ознаки кримінального правопорушення лишається предметом судового провадження за обвинувальним актом.

Суд при цьому бере до уваги фактичні обставини, ймовірного кримінального провадження, які наразі до кінця не встановленні та повністю недоведені.

Вирішуючи клопотання по суті, слідчий суддя також бере до уваги, окрім наданих органом досудового розслідування матеріалів, документи та відомості, які надані стороною захисту та свідчать про наявність міцних соціальних зв?язків у ОСОБА_5 , відсутність даних про вчинення нею інших кримінальних або адміністративних правопорушень, позитивну характеристику.

З огляду на викладене, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з тим що під час розгляду клопотання доведено певний рівень обґрунтованості підозри та наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, приходить висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком на два місяці.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваної особи та рівню обгрунтованості пред`явленої їй підозри, може забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та унеможливить продовження вчинення кримінального правопорушення.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, 181, 183, 194, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання прокурора - відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за винятком прослідування в укриття під час оголошення повітряної тривоги, а також відвідування торгівельних закладів з метою придбання продуктів харчування та товарів першої необхідності.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатися із населеного пункту в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування із свідками, потерпілими та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого їй діяння;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії ухвали суду та покладених судом обов`язків в межах строку досудового розслідування до 23.05.2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, а підозрюваною - в цей же строк з моменту вручення їй копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1