Справа №345/6874/24
Провадження № 1-кс/345/1020/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.12.2024 року м. Калуш

Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув клопотання дізнавача сектору дізнання Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 яке погоджене прокурором Калуської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за № 0000242 від 17.12.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Калуського міськрайонного суду звернувся дізнавач сектору дізнання Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 яке погоджене прокурором Калуської окружної прокуратури ОСОБА_4 з клопотанням про накладення арешту на майно, шляхом позбавлення права користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Клопотання обґрунтовує тим, що 17.12.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , перебуваючи в ІНФОРМАЦІЯ_2 , в АДРЕСА_2 , пред`явив працівникам ІНФОРМАЦІЯ_3 довідку МСЕК № 819420 та пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 видані на його ім`я з явними ознаками підроблення.

17.12.2024 за даним фактом сектором дізнання Калуського РВП ГУ НП в Івано-Франківській області внесено відомості в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000242, із попередньою правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 358 КК України.

17.12.2024 в ході проведення огляду місця події в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_3 , в АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , добровільно видав працівникам поліції довідку МСЕК № 819420 та пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 видані на його ім`я.

В ході проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні в процесуальному статусі свідка допитано інспектора ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 , яка повідомила про те, що 17.12.2024 у чергову частину ІНФОРМАЦІЯ_3 звернулась особа призовного віку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою встановлення причин перебування у розшуку. Перевіривши дану особу за допомогою бази "Оберіг", свідок встановила, що вказана особа дійсно перебуває у розшуку за порушення законодавства про оборону та мобілізаційну підготовку. В подальшому свідок надала вищевказаній особі бланк заяви про відстрочку, з метою заповнення та долучення документів. Після цього свідок передала усі надані ОСОБА_5 , документи заступнику начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою перевірки дійсності наданих документів, оскільки в неї виникла підозра, про те, що вказані документи не відповідають дійсності, так як дата видачі довідки МСЕК не співпадала з датою проведення медичного огляду, а також лінія відрізу на довідці МСЕК виглядала не правильно. Після цього свідок запросила ОСОБА_5 , до службового кабінету ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою уточнення даних, так як при проведенні перевірки документів заступником начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 виявлено факт можливої підробки наданих ОСОБА_5 , документів.

В ході проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні в процесуальному статусі свідка допитано заступника начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 , який повідомив про те, що 17.12.2024 під час обробки звернення громадян, до нього звернулась інспектор ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 , щодо необхідності проведення перевірки наданих ОСОБА_5 , документів на відстрочку. Свідком було здійснено перевірку документів, а саме довідки МСЕК та пенсійного посвідчення виданих на ім`я ОСОБА_5 , в ході якої виявлено, що ОСОБА_5 , раніше звертався із документами по догляду за батьком, який являється інвалідом, та в наданих документах, а саме довідці МСЕК виданої на ім`я батька ОСОБА_5 , та в довідці МСЕК виданої на ім`я ОСОБА_5 , співпадають номери довідки. Після виявлення вказаного факту свідок одразу повідомив про вказану події працівникам поліції.

Опитаний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , повідомив про те, що 17.12.2024 близько 14:00 годин,направився до ІНФОРМАЦІЯ_3 , що в АДРЕСА_2 , щоб написати заяву про надання відстрочки від мобілізації. Він підійшов до вікна прийому заяв, надав працівниці ІНФОРМАЦІЯ_3, довідку МСЕК видану на його ім`я, відповідно до якої він являюсь особою з інвалідністю 3 групи та пенсійне посвідчення видане на його ім`я, в якому зазначено, що він являюсь особою з інвалідністю 3 групи. Після надання вказаних документів працівниці ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , написав заяву про надання відстрочки від мобілізації у зв`язку з тим, що він являється інвалідом 3 групи, до заяви він додав копії документів, а саме довідки МСЕК та пенсійного посвідчення, які він пред`явив працівниці ТЦК. Після цього працівниця ІНФОРМАЦІЯ_3 направилась до службового кабінету. Через деякий час працівниця ІНФОРМАЦІЯ_3 повернулась та повідомила про те, що під час перевірки документів в неї виникла підозра на те, що вказані документи, являються підробленими та в зв`язку з цим про вказану подію буде повідомлено працівників поліції. Через деякий час до ІНФОРМАЦІЯ_3 приїхали працівники поліції та запропонували ОСОБА_5 , добровільно видати вказані документи, на що він погодився та добровільно видав працівникам поліції довідку МСЕК та пенсійне посвідчення на його ім`я. Відносно вказаних документів, а саме довідки МСЕК та пенсійного посвідчення на ім`я ОСОБА_5 , він пояснив, що близько тижня тому, а саме 10.12.2024 вказані документи зробив за допомогою комп`ютера та принтера вдома, а саме взяв документи про інвалідність батька, який являється особою з інвалідністю 3 групи, відсканував їх, після чого за допомого комп`ютера, вніс зміни в батькові документи, а саме змінив дані свого батька на свої, після чого за допомогою кольорового принтера, який знаходиться в нього вдома, родрукував вказані папери та заламінував їх.

З метою збереження речових доказів, унеможливлення їх зникнення, втрати чи пошкодження, а також настання інших негативних наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженні є необхідність у накладенні арешту на це майно.

Дізнавач СД Калуського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_3 надав суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, клопотання підтримує та просить його задоволити. Накласти арешт шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Вивчивши клопотання та доданні до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання про накладення арешту на майно, є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, за вищевказаним фактом проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000242 від 17.12.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.4 ст. 358 КК України (а.с.5).

17.12.2024 в ході проведення огляду місця події в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_3 , в АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , добровільно видав працівникам поліції довідку МСЕК № 819420 та пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 видані на його ім`я (а.с.9-12).

Відповідно до постанови про визнання речовим доказом від 17.12.2024довідку МСЕК № 819420 видану на ім`я ОСОБА_5 , пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_5 ,визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000242 від 17.12.2024 (а.с.18).

Відповідно до положень частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумових підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч.3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, або містять інші відомості , які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінального протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України - у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слід зазначити, що при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необгрунтованому процесуальному обмеженню.

Щодо майна, на яке дізнавач просить накласти арешт, то воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Арешт майна, що ініціюється дізнавачем, необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів, а завданням арешту майна у даному випадку є запобігання можливості його відчуження, розпорядження та користування.

З наведених слідчим обставин вбачається наявність підстав для задоволення клопотання. Щодо вибору заборон, обмеження розпоряджатися, користуватись, відчужувати майно, то перелік заборон визначається ухвалою слідчого судді (п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України).

Так, слідчий суддя прийшов до висновку у наявності підстав для задоволення клопотання. Зокрема, є необхідність у накладенні арешту на вказане у клопотанні майно, що полягає у забороні відчужувати, користуватися та розпоряджатися ним, оскільки їх незастосування може призвести до приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження майна (ч.11 ст.170 КПК України). Обмеження права власності в даному випадку буде розумним і співмірним із завданням кримінального провадження.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 174, 175, 309,310,395 КПК України

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на довідку МСЕК № 819420 видану на ім`я ОСОБА_5 та пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_5 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно дізнавачем, прокурором.

Копії даної ухвали негайно видати дізнавачу СД Калуського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: