Справа № 375/189/25
Провадження № 1-кс/375/26/25

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2025 року селище Рокитне

Слідчий суддя Рокитнянського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, у кримінальному провадженні № 0000024, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Рокитнянського районного суду Київської області надійшло клопотання начальника Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на тимчасове вилучене майно, у кримінальному провадженні № 0000024, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділенням відділення поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування за матеріалами внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000024 від 21 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20 січня 2025 року, приблизно о 23 годині на АДРЕСА_1 , невстановлена особа нанесла не менше 2 ударів ножем в область правої та лівої частини шиї ОСОБА_4 , чим спричинила останній тілесне ушкодження у вигляді: дві ушиблені рани на голові в області лоба зліва і тім`яно-скроневої ділянки голови зліва, дві колото-різані рани на шиї з права та зліва з ушкодженням судин та органів шиї, колото різана рана лівого надпліччя, різана рана на тильній поверхні 4 пальця лівої кисті. Причина смерті: колото різані рани шиї з ушкодженням судин та органів шиї, від якого остання померлана місці події. Після скоєння злочину невстановлена особа покинула місце події.

В ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Київ та проживає на АДРЕСА_2 , котрого 22 січня 2025 року затримано в порядку статті 208 КПК України.

22 січня 2025 в період часу з 15 години 10 хвилин до 16 години 16 хвилин проведено огляд місцевості на АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

- господарський ніж зі слідами речовини бурого кольору, поміщений до картонної коробки з відповідними написами та підписами;

- рушник зеленого кольору зі слідами речовини бурого кольору до паперового конверту коричневого кольору з відповідними написами та підписами;

- предмет-молоток з дерев`яною руків`ям зі слідами речовини бурого кольору до картонної коробки з відповідними написами та підписами.

22 січня 2025 року в період часу з 17 години 43 хвилини до 18 години 12 хвилини, під час особистого обшуку затриманої особи ОСОБА_5 , в порядку статті 208 КПК України, виявлено та вилучено:

- кофту білого кольору зі слідами РБК у вигляді плями на її передній частині, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідними написами та підписами;

- сумку білого кольору зі слідами РБК, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідним написами та підписами;

- чоботи чорного кольору зі слідами РБК у вигляді бризків на її зовнішній поверхні, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідними написами та підписами.

22 січня 2025 року в період часу з 23 години 08 хвилин до 23 години 50 хвилин, в ході обшуку за адресою проживання ОСОБА_5 , що на АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено:

- куртку чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, поміщено до картонної коробки коричневого кольору з відповідним написами та підписами;

- три змиви речовини з куртки чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, поміщені до трьох конвертів коричневого кольору з відповідним написами та підписами;

- сумку клітчату синього кольору зі слідами речовини бурого кольору, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідним написами та підписами;

- штани чорного кольору, поміщено до пеперового конверту коричневого кольору з відповідним написами та підписами.

З урахуванням зазначеного, прокурор вказував на те, що в ході проведення вищевказаних слідчих дій було виявлено та вилучено предмети, які можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому виникає необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене вищевказане майно.

Зокрема, в ході проведення досудового розслідування планується призначення судових імунологічних експертиз, молекулярно генетичних експертиз, судово медичних криміналістичних експертизта інших в яких виникне необхідність, з метою отримання інформації, яка підлягає доказуванню в кримінальному провадженні та підтверджує причетність вищевказаної особи до кримінального правопорушення.

Аналіз змісту статті 168 КПК України у взаємозв`язку з відповідними нормами статей (обшук), 237 (огляд) КПК України показує, що тимчасово вилученим є будь-яке майно, яке одержане в результаті, зокрема: обшуку, огляду.

Відтак, з метою збереження речових доказів, з метою запобігання можливості приховування, начальник Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 просить клопотання про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

В судове засідання начальник Рокитнянського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 не з`явився, подав клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримує в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Так, слідчим відділенням відділення поліції №1 Білоцерківського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000024, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання, накласти арешт на тимчасове вилучене майно прокурор просить з метою збереження речових доказів, які є предметом кримінально протиправних дій кваліфікованих за частиною 1 статті 115 КК України.

Так, згідно з частиною 1 статті 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (частина 2 статті 131 КПК України).

У статті 167 КПК України зазначено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення та одержані внаслідок його вчинення.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (частина 2 статті 168 КПК України).

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

При цьому, частиною 3 статті 170 КПК України передбачено, що у випадку накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, в силу статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування має одну або декілька ознак, наведених у статті 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог частини 3 статті 110 КПК України приймається у формі постанови.

Слідчим суддею встановлено, що постановою про визнання речей речовими доказами та передачу їх на зберігання від 22 січня 2025 року визнано та приєднано до матеріалів кримінального провадження №0000024 від 21 січня 2025 року речові докази: ніж зі слідами речовини бурого кольору, поміщений до картонної коробки з відповідними написами та підписами, рушник зеленого кольору зі слідами речовини бурогокольору до паперового конверту коричневого кольору з відповідними написами та підписами, предмет-молоток з дерев`яною руків`ям зі слідами речовини бурого кольору до картонної коробки з відповідними написами та підписамита передано до камери збереження речових доказів відділення поліції №1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, що розташована на вул. Заводській, 3 у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області.

Постановою про визнання речей речовими доказами та передачу їх на зберігання від 23 січня 2025 року визнано та приєднано до матеріалів кримінального провадження №0000024 від 21 січня 2025 року речові докази: кофту білого кольору зі слідами РБК у вигляді плями на її передній частині, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідними написами та підписами; сумку білого кольору зі слідами РБК, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідним написами та підписами; чоботи чорного кольору зі слідами РБК у вигляді бризків на її зовнішній поверхні, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідними написами та підписами та передано до камери збереження речових доказів відділення поліції №1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, що розташована на вул. Заводській, 3 у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області.

Постановою про визнання речей речовими доказами та передачу їх на зберігання від 23 січня 2025 року визнано та приєднано до матеріалів кримінального провадження №0000024 від 21 січня 2025 року речові докази: - куртку чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, поміщено до картонної коробки коричневого кольору з відповідним написами та підписами; три змиви речовини з куртки чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, поміщені до трьох конвертів коричневого кольору з відповідним написами та підписами; сумку клітчату синього кольору зі слідами речовини бурого кольору, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідним написами та підписами; штани чорного кольору, поміщено до пеперового конверту коричневого кольору з відповідним написами та підписами та передано до камери збереження речових доказів відділення поліції №1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, що розташована на вул. Заводській, 3 у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області.

З огляду на положення частин 2, 3 статті 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у статті 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, арешт майна з огляду на положення, передбачені пунктом 1 частини 2 та частини 3 статті 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Водночас, при вирішенні клопотання, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Так, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

За таких обставин, враховуючи приписи процесуального закону, слідчий суддя дійшов висновку, що матеріалами клопотання обґрунтовано та встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт тимчасово вилученого майна, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, що залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з огляду на те, що у випадку його незастосування це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Вирішуючи питання про накладення арешту на тимчасове вилучене майно, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального правопорушення станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись статтями 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт (заборонивши розпорядженння та користування) на тимчасово вилучене майно в ході огляду місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: господарський ніж зі слідами речовини бурого кольору, поміщений до картонної коробки з відповідними написами та підписами; рушник зеленого кольору зі слідами речовини бурого кольору до паперового конверту коричневого кольору з відповідними написами та підписами; предмет-молоток з дерев`яною руків`ям зі слідами речовини бурого кольору до картонної коробки з відповідними написами та підписами.

2. Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході особистого обшуку затриманої особи ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України, а саме: кофту білого кольору зі слідами РБК у вигляді плями на її передній частині, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідними написами та підписами; сумку білого кольору зі слідами РБК, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідним написами та підписами; чоботи чорного кольору зі слідами РБК у вигляді бризків на її зовнішній поверхні, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідними написами та підписами.

3. Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході обшуку за адресою проживання ОСОБА_5 : АДРЕСА_2 , а саме: - куртку чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, поміщено до картонної коробки коричневого кольору з відповідним написами та підписами; три змиви речовини з куртки чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору, поміщені до трьох конвертів коричневого кольору з відповідним написами та підписами; сумку клітчату синього кольору зі слідами речовини бурого кольору, поміщено до паперового конверту коричневого кольору з відповідним написами та підписами; штани чорного кольору, поміщено до пеперового конверту коричневого кольору з відповідним написами та підписами.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до статті 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя ОСОБА_6