Справа № 273/2520/24
Провадження № 1-кп/273/66/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2025 року Баранівський районний суд Житомирської області в складі головуючої судді ОСОБА_1 , секретаря судових засідань ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції), розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Понінка Полонського району Хмельницької області, громадянина України, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , фактично проживаючого по АДРЕСА_2 , не працюючого, не одруженого, в силу ст.89 КК України не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Баранівського районного суду Житомирської області перебуває кримінальне провадження №0000971 від 16.08.2023 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки обрана раніше міра запобіжного заходу у виді тримання під вартою спливає 13.03.2025 року. На даний час у кримінальному провадженні ризики, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити нові злочини та незаконно впливати на свідків, які були підставою для обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу не відпали, а тому просить продовжити запобіжний захід обвинуваченому у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Захисники обвинуваченого ОСОБА_5 та ОСОБА_6 заперечили щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки клопотання про продовження строку перебування під вартою є досить формальним, при обранні запобіжного заходу був встановлений лише один ризик передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, доказів щодо існування інших ризиків не надано. Додатково зазначає, що інкриміновані обвинуваченому ОСОБА_4 події відбувалися в серпні 2023 року, 07.11.2023 року ОСОБА_4 був засуджений Шевченківським районним судом м. Львів за ч. 5 ст. 407 КК України до 5-ти років позбавлення волі на підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік, ухвалою Полонського районного суду Хмельницької області від 22.11.2024 року був звільнений від відбування призначеного покарання вироком Шевченківського районного суду м. Львова від 07.11.2023 року. Також вказують на те, що обвинувачений ОСОБА_4 самостійно прибував на всі виклики, зокрема і на розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу, не має наміру переховуватися, з моменту вчинення злочину до моменту вручення підозри жодних правопорушень не вчиняв, від свідків не надходило жодних повідомлень про вплив на них.

Просили відмовити у задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав висловлену захисниками позицію, просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Прокурор ОСОБА_3 щодо посилання адвоката на відсутність ризиків, вказала, що апеляційним судом при перегляді ухвали про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підтверджено існування ризиків передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Суд, вислухавши думку учасників судового засідання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно ч.3 ст. 199 КПК України обставиною, яка є підставою для продовження строку тримання під вартою є те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Для прийняття законного та обґрунтованого рішення, суд, згідно змісту вимог ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Судовий розгляд кримінального провадження розпочато 12.03.2025 року, у судовому засіданні визначено порядок та обсяг дослідження доказів по даному провадженні, зокрема допит свідків. Строк тримання під вартою обвинуваченого спливає 13.03.2025 року.

З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, та запобіганню спробам переховування від суду, незаконного впливу на свідків по кримінальному провадженню, а також вчинення інших кримінальних правопорушень є підстави для продовження застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час досудового розслідування ризикам. Ризики, які стали підставою для обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою наявні і зараз.

Також враховуючи те, що на даний час не допитано учасників кримінального провадження та свідків, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 на 60 днів, тобто до 10.05.2025 року включно.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до восьмидесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу обвинуваченого, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тяжкість вчиненого, його матеріальне становище, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у розмірі 242 240,00 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою ст. 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Розмір застави визначений судом може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок.

Керуючись ст.ст. 176-177, 183, 331, 369-372 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто по 10.05.2025 року включно.

Розмір застави визначити у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240,00 грн., яка може бути внесена як обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: розрахунковий рахунок: UA 0000277, код отримувач: 26278626, МФО: 820172, отримувач: ДКСУ м.Київ.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати до прокурора та суду за першою вимогою; не залишати місце свого проживання без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_4 та повідомити усно і письмово прокурора та суддю Баранівського районного суду Житомирської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити до ДУ «Житомирська установа виконання покарань №8» - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Баранівський районний суд Житомирської області протягом 7 днів.

Суддя ОСОБА_1