Провадження № 1-кп/359/304/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні під час судового розгляду в залі суду з повною аудіо та відео фіксацією кримінальне провадження №0002189 від 25.09.2023 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.4 ст.186 КК України, клопотання прокурора про об`єднання в одне провадження кримінальних проваджень щодо обвинуваченого ОСОБА_4 та обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

в с т а н о в и в:

У провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області знаходиться вищезазначене кримінальне провадження № 0002189 від 25.09.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 4 ст. 185 КК України.

16.01.2024 суддею Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 постановлено ухвалу про передачу матеріалів кримінального провадження №0002637 від 01.12.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (справа №359/446/24 провадження №1-кп/359/342/2024), до судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 для об`єднання в одне провадження із матеріалами кримінальне провадження №0002189 від 25.09.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України (справа №359/11346/23 провадження №1-кп/359/304/2024).

Суд заслухавши думку учасників судового процесу, які не заперечували проти об`єднання кримінальних проваджень, дійшов висновку про необхідність об`єднання кримінальних проваджень за обвинуваченням ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 217 КПК України у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами).

За наведених обставин суд, вважає за можливе об`єднати кримінальне провадження Кримінальне провадження №0002189 від 25.09.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.4 ст.186 КК України, об`єднати з кримінальним провадженням №0002637 від 01.12.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та присвоїти загальний номер справи № 359/11346/23 провадження № 1-кп/359/304/2024.

Так, на початку підготовчого судового засідання в даному кримінальному провадженні, прокурором групи прокурорів Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 було заявлено клопотання, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , строком на 60 діб, обґрунтовуючи тим, що ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Зокрема, при обранні строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , судом встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від 7 до 10 років, а тому з метою ухилення від можливого покарання у разі визнання його винним у інкримінованому злочині, може ухилятися суду; з метою ухилення від кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та потерпілих, які є особами похилого віку; оскільки ОСОБА_4 будучи раніше судимим вироком Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 07.02.2018 за ч. 1 ст. 190 КК України до покарання у виді штрафу в розмірі 850 гривень, діяв свідомо, а тому перебуваючи на волі, без ізоляції від суспільства, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засідані вищезазначене клопотання прокурор підтримав в повному обсязі та просив суд задовольнити з підстав зазначених в ньому.

Захисник у судовому засіданні, заперечувала проти заявленого клопотання прокурором про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою. Вважає його не обґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Обвинувачений підтримав думку захисника. Просив суд змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на більш м`який, а саме домашній арешт. Зобов`язався не порушувати обов`язків передбачених ст. 194 КПК України у разі зміни запобіжного заходу на домашній арешт.

Суд заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, дійшов до наступних висновків.

В порядку передбаченим ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. За наслідками розгляду питання суд своєю мотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Судом встановлено, що запобіжний захід тримання під вартою продовжений обраний слідчим суддею Бориспільського міськрайонного суду Київської області закінчується.

Згідно із ч. 1 ст. 183 цього ж Кодексу тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам переховування від суду та (або) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі №511-550/0/4-13 від 04.042013 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», при вирішенні питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою судам належить враховувати тяжкість покарання, що загрожує їм, та наявність або відсутність у них постійного місця проживання тощо.

Так судом встановлено, що при обранні строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , судом встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від 7 до 10 років, а тому з метою ухилення від можливого покарання у разі визнання його винним у інкримінованому злочині, може ухилятися суду; з метою ухилення від кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та потерпілих, які є особами похилого віку; оскільки ОСОБА_4 будучи раніше судимим вироком Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 07.02.2018 за ч. 1 ст. 190 КК України до покарання у виді штрафу в розмірі 850 гривень, діяв свідомо, а тому перебуваючи на волі, без ізоляції від суспільства, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя, яка може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Суд також враховує той факт, що судове слідство ще не розпочато та свідки, потерпілий не допитані.

У п. 1 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» зазначено, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»).

Тому, враховуючи, що запобігання наведених ризиків становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні правопорядку та відправлення кримінального судочинства, цей інтерес має превалююче значення над принципом поваги до свободи особистості та виправдовує продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід з урахуванням його тривалості на даний час не виходить за межі розумного строку, відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню обвинуваченого від суду, ризики щодо цього є дійсними та триваючими.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі, наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Тому суд дійшов до переконання, що обвинуваченому ОСОБА_4 , належить продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, з визначення розміру застави.

Керуючись ст.217, 331, 334 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Кримінальне провадження №0002189 від 25.09.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.4 ст.186 КК України, об`єднати з кримінальним провадженням №0002637 від 01.12.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та присвоїти загальний номер справи № 359/11346/23 провадження № 1-кп/359/304/2024.

Клопотання прокурора задовольнити та обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 24 год. 17.03.2024 утримуючи його у Державній установі «Київський СІЗО» Міністерства юстиції України.

Визначити розмір застави обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп. та роз`яснити, що він або інша особа має право внести заставу на розрахунковий рахунок (отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Київській області; код отримувача: 26268119: р/р UA0018661; банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ).

В разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до суду із визначеною періодичністю та за першою вимогою; не відлучатися за межі України без дозволу суду; повідомляти суд про необхідність зміни свого місця проживання; заборони спілкування з потерпілими та свідками в кримінальному провадженні особисто чи через інших осіб.

У разі внесення застави обвинувачений ОСОБА_4 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Бориспільський міськрайонний суд Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії обов`язків, в разі внесення застави, встановити 60 діб з моменту звільнення його з-під варти.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги обвинуваченим, його захисником, прокурором протягом 5 днів з дня її оголошення. В іншій частині оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1