У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., за участю секретаря судового засідання Заяць А.В., заявника ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до слідчого судді зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України, згідно з якою просить зобов`язати слідчого Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості та розпочати розслідування.

В обґрунтування скарги зазначає, що 07.12.2024 ним була подана заява до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області про наступні кримінальні правопорушення: ст. 126-1 КК України (домашнє насильство невісткою); ст. 151 КК України (поміщення в лікарню психіатричну невісткою, яка повпливала на його стан здоров`я, щоб він був в стані непритомності і не усвідомлював, що відбувається, потім без його згоди, коли він не усвідомлював, що відбувається, дала йому просто підписати згоду на лікування); ст. 357-3 КК України (викрадення документів невісткою, а саме паспорту для передання в психіатричну лікарню). Вказує, що заява надійшла до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, однак до цього часу відомості про кримінальне правопорушення не внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а розслідування не розпочато.

Заявник ОСОБА_1 у судовому засіданні скаргу підтримав та просив задовольнити, зауваживши, що заяву про вчинення кримінального правопорушення було надіслано ним до ГУНП в Закарпатській області, яку у подальшому надіслано для реєстрації до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області на підтвердження чого надав відповідну відповідь з органу поліції та роздруківку з електронного листування.

Уповноважена особа Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області у судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про час і місце розгляду скарги, про причини неявки слідчого суддю не повідомлено.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, та положень ч. 3 ст. 306 КПК України, визнано можливим розгляд скарги у відсутності особи, бездіяльність якої оскаржується, на підставі поданих заявником доказів.

Заслухавши заявника, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 04.12.2024, в якій повідомив, що звертається щодо розслідування неправомірних дій ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає в АДРЕСА_1 . 18.12.2023 ОСОБА_2 незаконно помістила його в лікарню з надання психіатричної допомоги м. Берегова без його згоди. Проживаючи з нею, вона повпливала на його стан здоров`я, щоб він був в стані непритомності і не усвідомлював, що відбувається. Декілька днів він був у важкому стані із-за неправомірних дій невістки і закритий у квартирі з 17 грудня до ранку 18 грудня 2023 року. Потім невістка прийшла додому, викликала швидку медичну допомогу і поліцію, надала їм неправдиву інформацію і автомобілем швидкої допомоги відвезли його в психіатричну лікарню м. Берегова. В лікарні передала їм його паспорт і вони заповнили підтвердження згоди на лікування без нього, почерк не його і він не ознайомився з матеріалами, оскільки був у важкому стані. На його запит лікарня 28.11.2024 надала йому скановане підтвердження згоди. В даному підтверджені згоді почерк не його, він не ознайомився з матеріалами згоди на лікування. Також невістка розповіла в приймальній лікарям про нього неправдиву інформацію, яка повпливала на результат виписки, де вписали все, що говорила їм невістка. Вважає, що діяння, описане ним у даній заяві, містить ознаки складу кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 126-1, 151, 357-3 КК України (домашнє насильство; незаконне поміщення в заклад з надання психіатричної допомоги; незаконне заволодіння будь-яким способом паспортом або іншим важливим особистим документом). Внаслідок вчинення ОСОБА_2 вищезазначених дій йому було завдано непоправної моральної шкоди, яка проявляється у відчутті постійної підвищеної тривожності, нервовості, погіршення сну, прискорене серцебиття, запаморочення, він продовжує перебувати у стані емоційної і нервової напруженості. На підставі викладеного, просив зареєструвати, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та прийняти дану заяву до розгляду, відкрити кримінальне провадження за фактом вчинення ОСОБА_2 правопорушень, передбачених ст. ст. 126-1, 151, 357-3 КК України.

Відповідно до листа начальника відділу дізнання Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 09.12.2024 №24573-2024 звернення ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 04.12.2024 щодо можливих неправомірних дій ОСОБА_2 та з інших питань, за дорученням, в межах компетенції, розглянуто відділом дізнання ГУНП в Закарпатській області. Проінформовано, що вказане звернення 06.12.2024 зареєстровано в ІКС ІПНП (Журналі ЄО) Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області за №26171. Проведення перевірки за його зверненням керівництвом Ужгородського РУП доручено працівникам сектору превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області. Про результати проведеної перевірки його буде додатково проінформовано Ужгородським районним управління поліції.

Згідно з роздруківкою з електронного листування заявника ГУНП в Закарпатській області повідомлено, що його звернення зареєстровано в секторі документального забезпечення ГУНП в Закарпатській області за №К-1226/ез від 06.12.2024 та надіслано для реєстрації в ІКС ІПНП до Ужгородського РУП. Про подальший розгляд звернення рекомендовано звертатися до Ужгородського РУП.

Як встановлено слідчим суддею, станом на день розгляду даної скарги жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення та здійснення досудового розслідування, не вчинено, а дані про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 04.12.2024 відсутні.

За приписами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

За змістом вказаної норми, обов`язок прийняти та зареєструвати заяву або повідомлення про кримінальні правопорушення покладено на слідчого, дізнавача, прокурора та інших службових осіб, що уповноважені на їх прийняття.

Однією з засад судочинства, регламентованих п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У разі оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає в у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався слідчий чи прокурор процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК України щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.

При цьому відповідно до вимог ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Однак, не зважаючи на вказані вимоги закону, суб`єкт бездіяльності жодних доказів, які б спростовували доводи скарги, слідчому судді не надав.

Разом з тим, слідчий суддя констатує, що системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні. Оцінювати дії осіб, надавати правову кваліфікацію їх діям та здійснювати інші заходи до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань з викладених у заяві обставин, не передбачено положеннями КПК України.

За приписами ст. ст. 26, 94 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Виходячи з наведених обставин, а також враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст. 22 КПК України відбувається на засадах змагальності, тоді як суб`єкт бездіяльності не представив слідчому судді відомостей щодо виконання вимог ст. 214 КПК України, слідчий суддя вважає, що скарга є обґрунтованою та уповноважену особу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області слід зобов`язати внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення від 04.12.2024, у відповідності до ст. 214 КПК України.

Згідно з приписами п. 2 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Відповідно до ч. 3 ст. 307 КПК України положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_1 від 04 грудня 2024 року, у відповідності до ст. 214 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.М. Світлик