Провадження № 1-кп/761/2629/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2025 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Шевченківського районного суду міста Києва, матеріали справи об`єднаного кримінального провадження № 0004376 та № 0000106 відносно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, уродженки села Музичі Києво-Святошинського району Київської області, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченої ОСОБА_3 ,

установив:

22.11.2024 до Шевченківського районного суду міста Києва від прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 надійшов (вх. № 112116) обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0004376, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.10.2024, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2024 головуючим суддею у справі визначено ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 25.11.2024 призначено підготовче судове засідання, на розгляд у якому винесено питання, регламентовані ст.ст. 314-316 КПК України.

Ухвалою суду від 01.04.2025 призначено судовий розгляд у кримінальному провадженні, а також кримінальне провадження під № 0004376 від 31.10.2024, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, об`єднано з кримінальним провадженням № 0000106 від 09.09.2024, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, справа № 761/5335/25 (провадження № 1-кп/761/2894/2025) в одне провадження, привласнивши єдиний номер справи № 761/43873/24.

Позиція, клопотання, скарги і заяви учасників судового провадження у судовому засіданні.

Прокурор ОСОБА_5 заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу відносно обвинуваченої ОСОБА_3 , оскільки ризики, встановлені судом під час обрання запобіжного заходу, не зменшились та продовжують існувати.

Захисник ОСОБА_6 та обвинувачена ОСОБА_3 заперечували, вважають, що ризики на даний момент зменшились, крім того, обвинувачена встановлені обов`язки не порушувала.

Положення закону, яким керувався суд.

Положеннями ч. 4 ст. 176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частинами 1 та 4 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Частиною статті 181 КПК України визначено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Висновки та мотиви суду.

Вислухавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання прокурора, виходячи з такого.

Судом враховуються наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Виходячи із загальних визначень вказаних понять, слід відмітити, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченої, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Так, в обґрунтування наявності ризику переховування обвинуваченої від суду, прокурор наводить наступні доводи: тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, а також можливого покарання, у разі визнання її винною.

Враховуючи тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, а також дані про особу обвинуваченої, в їх сукупності, суд, приходить до висновку про доведеність прокурором у клопотанні ризику можливості обвинуваченою переховуватися від суду.

Таким чином, суд вважає, що обвинувачена знаючи, що за кримінальне правопорушення, вчинення якого їй інкримінується, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, може переховуватися від суду.

Крім того, щодо іншого ризику, наведеного прокурором, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення, який поряд із ризиком можливості переховуватися від суду теж залишаються існувати та вірогідність його настання є досить високою.

З урахуванням встановлених обставин суд вважає, що наявні стримуючі фактори, які можуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої, суттєво зменшують ступінь ризиків, дають підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний час доби, а саме: з 24 години 00 хвилин по 05 годину 00 хвилин наступного дня, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Керуючись статтями 309, 314-316, 376, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України, суд

постановив:

Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби - задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 24 години 00 хвилин по 05 годину 00 хвилин, за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Строк дії ухвали про продовження запобіжного заходу обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту визначити до 30 травня 2025 року включно.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинувачену ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- не залишати межі міста Києва та Київської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку;

- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на в`їзд та виїзд з України у відповідного органу державної влади.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

У разі невиконання обов`язків до обвинуваченої може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В іншій частині вимог клопотання - відмовити.

На ухвалу прокурором, обвинуваченою, її захисниками протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1