Справа № 697/942/20
Номер провадження 1-кп/697/9/2025
У Х В А Л А

про проведення судового засідання в режимі відеоконференції

31 січня 2025 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5

розглянувши клопотання прокурора Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по кримінальному провадженню № 0000067 від 26.03.2018 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Канівського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 307 КК України.

До суду надійшло клопотання прокурора Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 про вирішення питання щодо проведення судового засідання щодо допиту свідка ОСОБА_7 (анкетні дані змінені) в режимі відеоконференції з Київського апеляційного суду. Клопотання мотивоване тим, що на даний час триває стадія допиту свідків серед яких ОСОБА_7 , якому органом досудового розслідування доручалося проведення оперативних закупівель. Згідно з листом від 02.09.2024 № 17859-2024 старшого слідчого в ОВС ВРЗЗКС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 свідок ОСОБА_7 утримується в ізоляторі тимчасового тримання СУ ГУНП в м. Києві, у зв`язку із застосуванням до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з чим забезпечити явку до Канівського міськрайонного суду Черкаської області на даний час неможливо.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив задовольнити в повному обсязі.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечили щодо задоволення поданого клопотання прокурора з огляду на його безпідставність, необгрунтованість та передчасність подання.

Суд, вивчивши доводи поданого клопотання, вислухавши пояснення учасників процесу, приходить до наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 84 та ч. 1 ст. 95 Кримінального процесуального кодексу України, показання свідка є джерелом доказів.

Свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань (ч. 1 ст. 65 КПК України).

Свідок відповідно до пунктів 1, 2 ч. 2 ст. 66 КПК України зобов`язаний: прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду; давати правдиві показання під час досудового розслідування та судового розгляду.

За завідомо неправдиві показання або за відмову від давання показань, крім випадків, передбачених КПК, свідок несе кримінальну відповідальність. За злісне ухилення від явки до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду свідок несе відповідальність, встановлену законом (ст. 67 КПК України).

Надання свідком правдивих показань є складовою частиною належного відправлення правосуддя. Проте суд зауважує, що щирість свідка, об`єктивність та повнота його показань не в останню чергу залежить від відчуття ним власної безпеки, його незалежності від певних обставин чи осіб, відсутність тиску на свідка, у т.ч. психологічного.

З метою забезпечення безпеки свідка, якщо у цьому є об`єктивна необхідність, Законом України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» та нормами КПК гарантується право на забезпечення безпеки.

Так, згідно з пунктом 8 ч. 1 ст. 66 КПК України, свідок має право заявляти клопотання про забезпечення безпеки у випадках, передбачених законом.

Статтею 1 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» встановлено, що забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, тобто у виявленні, попередженні, припиненні, розкритті або розслідуванні кримінальних правопорушень, а також у судовому розгляді кримінальних проваджень, - це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.

Перелік заходів безпеки, які застосовуються щодо особи наведений у ч. 1 ст. 7 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві». Проте, ч. 2 цієї ж статті передбачено, що з урахуванням характеру і ступеня небезпеки для життя, здоров`я, житла та майна осіб, взятих під захист, можуть здійснюватися й інші заходи безпеки.

Одним із таких заходів є здійснення судового провадження у режимі відео конференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі необхідності забезпечення безпеки осіб (п. 2 ч. 1 ст. 336 КПК України).

Відповідно до ч. 9 ст. 352 КПК України, яка корелюється з ч. 2 ст. 16 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них.

Із наведеного вище вбачається, що у виняткових випадках, з метою необхідності забезпечення безпеки, зокрема свідка, суд вправі постановити ухвалу про допит свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що з погляду суду об`єктивно забезпечуватиме свідку безпеку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 225 КПК України, у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такої особи в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Розглядаючи клопотання про допит свідка в порядку ст. 225 КПК України, суд, вивчаючи його зміст та матеріали, додані до нього, оцінює обґрунтованість клопотання і визначає, чи мають місце обставини, які зумовлюють допит зазначеної особи, та унеможливлюють його проведення під час судового засідання.

Як слідує зі змісту клопотання, прокурор просить допитати свідка ОСОБА_7 (анкетні дані змінені), який утримується в слідчому ізоляторі тимчасового тримання СУ ГУНП у м. Києві, його персональні дані є зміненими, а справжні прізвище, ім`я та по батькові, та інші ідентифікуючі відомості є засекреченими.

У силу положень абзацу 2 пункту 4 статті 8 Закону України «Про державну таємницю», до державної таємниці у порядку, встановленому цим Законом, відноситься інформація у сфері державної безпеки та охорони правопорядку, зокрема про склад і конкретних осіб, що є негласними штатними працівниками органів, які здійснюють оперативно-розшукову, розвідувальну і контр розвідувальну діяльність.

Зважаючи на те, що з 24.02.2022 на всій території України запроваджено воєнний стан, а також відносно свідка ОСОБА_7 (анкетні дані змінено) обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і він утримується в ізоляторі тимчасового тримання СУ ГУНП у м. Києві, суд вважає, що його присутність може бути забезпечена за допомогою відеоконференцзв`язку.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що допит свідка ОСОБА_7 з метою забезпечення його безпеки має бути проведений у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію шляхом нерозголошення справжніх анкетних даних такого, змінених на стадії досудового розслідування, без візуалізації даного свідка в судовому засіданні під час його допиту, в порядку ч. 9 ст. 352 КПК України у закритому режимі з приміщення Київського апеляційного суду в режимі відеоконференції.

Щодо необхідності приховування зовнішнього вигляду свідка, що унеможливлює його ідентифікацію, то суд, попри заперечення сторони захисту, переконаний, що такі заходи є виправданими.

До таких висновків суд дійшов, враховуючи зміст ч. 2 ст. 272 та ч. 5 ст. 27 КПК України, та пов`язує їх з необхідністю збереження в таємниці достовірних відомостей про особу, яка виконує спеціальне завдання.

Тому, з метою убезпечення свідка від будь-якого викриття, суд вважає за необхідне проводити допит свідка із застосуванням способу, що унеможливить ідентифікацію його зовнішності.

Виконання організаційних заходів щодо допиту свідка ОСОБА_7 необхідно доручити слідчому управлінню ГУНП в Черкаській області та батальйону конвойної служби ГУНП у м. Києві та ІТТ СУ ГУНП у м. Києві, як органам які забезпечують його безпеку.

Беручи до уваги наведені вище норми закону, враховуючи, що свідок ОСОБА_7 у цьому кримінальному провадженні є особою зі зміненими анкетними даними, у ході досудового розслідування відносно такого були застосовані заходи безпеки, а тому для унеможливлення його ідентифікації, буде за доцільне провести його допит у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію шляхом нерозголошення справжніх анкетних даних такого, змінених на стадії досудового розслідування, без візуалізації даного свідка в судовому засіданні під час його допиту та зважаючи на те, що ОСОБА_7 є основним свідком у цьому кримінальному провадженні, так як його покази викривають осіб, які причетні до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, суд приходить до висновку, що клопотання про проведення допиту свідка в режимі відеконференці є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції - задовольнити.

Провести судове засідання по кримінальному провадженню № 0000067 від 26.03.2018 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 307 КК України, яке призначене на 18.02.2025 на 14:00 год. в режимі відеоконференції між Канівським міськрайонним судом Черкаської області в ході якого свідок ОСОБА_7 (анкетні дані змінені) братиме участь в судовому засіданні, перебуваючи в приміщенні Київського апеляційного суду.

Допитати свідка ОСОБА_7 (анкетні дані змінені), у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію шляхом нерозголошення справжніх анкетних даних такого, змінених на стадії досудового розслідування, без візуалізації даного свідка в судовому засіданні під час його допиту в порядку ч. 9 ст. 352 КПК України у закритому режимі з приміщення Київського апеляційного суду в режимі відеоконференції 18.02.2025 о 14:00 год.

Доручити слідчому управлінню ГУНП в Черкаській області забезпечити можливість службових осіб батальйону конвойної служби ГУНП у м. Києві та ІТТ СУ ГУНП у м. Києві конвоювання свідка ОСОБА_7 (анкетні дані змінені) 18.02.2025 о 14:00 год. до приміщення Київського апеляційного суду, надавши уповноваженій особі Київського апеляційного суду (яка має доступ до державної таємниці) документ, який підтверджує справжні анкетні дані свідка, з метою дотримання правил таємного діловодства.

Доручити уповноваженій особі Київського апеляційного суду (яка має доступ до державної таємниці) забезпечити проведення судового засідання в режимі ВКЗ, щодо якого вжито заходів безпеки, в порядку ч. 9 ст. 352 КПК України, поклавши обов`язок перед допитом встановити справжні анкетні дані свідка на підставі документа наданого уповноваженою особою, яка здійснюватиме його конвоювання, вручити пам`ятку про процесуальні права та обов`язки та перебувати поряд зі свідком до закінчення допиту з метою забезпечення невтручання в допит будь-яких осіб в законний спосіб.

Застосовані в дистанційному судовому провадженні технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення і звуку, дотримання принципу гласності та відкритості судового розгляду.

Учасникам кримінального провадження має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 03.02.2025.

Суддя ОСОБА_1