Справа № 216/7837/24
Провадження № 1-кс/216/2402/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про арешт майна

18 листопада 2024 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №8 клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0002244 від 25.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло вказане клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна, яке мотивоване таким.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до ЧЧ КРУП ГУНП Дніпропетровській області і письмовою заявою звернулась гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що в період часу з 14:30 годин 24.10.2024 по 07:00 годин 25.10.2024 рік, невстановлена особа, шляхом зламу дверей, проникла до приміщення кабінету, який розташований у Лікарні на АДРЕСА_1 , де, діючи в умовах воєнного стану, скориставшись тимчасовою відсутністю уваги зі сторони власника майна, впевнившись у відсутності ймовірних свідків-очевидців, шляхом вільного доступу таємно викрала особисті речі, а саме: сумку, грошові кошти в сумі 3 700 грн., які належали заявниці, після чого з місця вчинення даного злочину із викраденим майном зникла, чим завдала останній майнового збитку на загальну суму 3700 грн.

Під час досудового розслідування відповідно до ст. 55, 56, 95, 224 КПК України була допитана в якості потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котра повідомила про те, що виявила на робочому місці, а саме в кабінеті, котрий розташований в КП Криворізькій Міській Лікарні АДРЕСА_2 , де згодом виявила відсутність свого майна на суму попередньо 3 700 грн.

Протоколом огляду місця події з підлоги приміщення де було викрадено майно потерпілої ОСОБА_4 , виявлено та вилучено сліди взуття залишенні ймовірно особою причетною до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Досудовим розслідуванням встановлена особа, яка добровільно надала слідчому СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області для огляду своє взуття. Так, протоколом оглядом речей від 05.11.2024 року в період часу з 11:47 годин по 11:56 годин у службовому кабінеті АДРЕСА_3 у присутності двох понятих гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно надав чоловічі спортивні кросівки сірого кольору із червоними вставками на шнурках із написами іноземної мови STEP ISTABLISHED, 42 розміру.

Вказані кросівки оглянуті та поміщені до спец. пакету НПУ РSP 3213029, для подальшого зберігання в якості речового доказу. Постановою слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області вказані кросівки, що зберігаються в спец. пакеті НПУ РSP 3213029 визнанні речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, є підстави вважати, що сліди підошви залишенні на місці вчинення кримінального правопорушення, можуть бути залишенні взуттям яке вилучено слідчим у гр. ОСОБА_5 . Вказаний речовий доказ може мати доказове значення у вказаному кримінальному провадженні та існує нагальна необхідність у проведенні подальших слідчих дій з застосуванням вказаного речового доказу.

Проведеними першочерговими слідчими та розшуковими заходами було встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення може бути причетний гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Враховуючи, викладене, з метою збереження речових доказів, необхідності забезпечення ефективності досудового розслідування, існує необхідність у накладанні арешту на вилучене майно, а саме: чоловічі спортивні кросівки сірого кольору із червоними вставками на шнурках із написами іноземної мови STEP ISTABLISHED, 42 розміру.

Вилучені під час огляду кросівки, постановою слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 від 06.11.2024 року визнані речовими доказами та можуть мати доказове значення під час судового розгляду кримінального провадження і підтверджують всі обставини, що підлягають доказуванню, ними встановлено подію злочину та інші обставини зазначені у статті 91 КПК України.

Незастосування заходу забезпечення кримінального провадження (накладення арешту на майно) може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, перенесення предметів вчинення злочину, що мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, в зв`язку з чим прокурор звернувся з даним клопотанням.

У судове засідання прокурор не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримала у повному обсязі.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав слідчому судді заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема на рухоме майно.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що викладені в клопотанні обставини підтверджуються доданими до нього слідчим документами, а саме: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002244 від 25.10.2024 року; копією рапорту інспектора чергової частини; копією протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 25.10.2024; копією протоколу огляду місця події від 25.10.2024 року; копією протоколу допиту потерпілої ОСОБА_4 від 06.11.2024 року; копією протоколу огляду речей від 05.11.2024 року; копією постанови про визнання речового доказу від 06.11.2024 року.

За встановлених обставин слідчий суддя погоджується з наведеними прокурором підставами для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження, оскільки є достатні підстави вважати, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, та може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

При цьому слідчим суддею враховуються вимоги ч. 4 ст. 173 КПК України про те, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна та зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З огляду на наведене, виходячи із загальних засад кримінального провадження, з метою забезпечення збереження вказаного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, враховуючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим, тому його слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0002244 від 25.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке 05.11.2024 в період часу з 11.47 годин по 11.56 годин, яке під час проведення огляду, добровільно видав громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на чоловічі спортивні кросівки сірого кольору із червоними вставками на шнурках із написами іноземної мови STEP ISTABLISHED, 42 розміру, належні ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1