Справа №721/530/22
Провадження 1-КС/721/37/2024
У Х В А Л А

Іменем України

Путильський районний суд Чернівецької області в складі:

Головуючого судді: ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

захисника обвинувачених: ОСОБА_4

потерпілого: ОСОБА_5

представника потерпілого: ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Путила Чернівецької області в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду заяву захисника ОСОБА_4 про відвід судді Путильського районного суду Чернівецької області ОСОБА_7 по кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До Путильського районного суду Чернівецької області направлено з прокуратури обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Згідно автоматизованої системи документообігу, дану справу розподілено судді ОСОБА_7

10.09.2024 року, під час судового засіданні по даному кримінальному провадженні, захисник ОСОБА_4 подав заяву про відвід судді Путильського районного суду Чернівецької області ОСОБА_7 . Дана заява обґрунтована тим, що суддя ОСОБА_7 з близько 20 процесуальних клопотань по справі задоволено тільки ті, що стосуються доручення доказів до справи та допиту експертів. Інші, які впливають на об`єктивний розгляд та встановлення істини по справі відмовлено. Суд не звертає уваги на жодні зауваження та заперечення обвинувачених та їхнього захисника, щодо експертиз, підґрунтя конфлікту та доказів по справі, безпідставна відмова від допиту їхніх свідків. Також не береться судом до уваги, що конфлікт виник спонтанно, через зупинку ОСОБА_10 за провірку документів, що подальший конфлікт виник через особисту непрямі відносини з працівниками РТЦК та СП, у зв`язку із зникненням сина ОСОБА_11 . Суд не бере до уваги докази, які досліджені вже судом і покази свідків при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу на більш м`який запобіжний захід. Безпідставно тримають їх під вартою. Помічник головуючого судді, перед початком судового засідання надав докази прокурору на спростування клопотання про проведення повторної авто товарознавчої експертизи. А саме, список чи витяг з реєстру експертів, на який прокурор посилався під час розгляду зазначеного клопотання. Судом не береться до уваги, що де- ОСОБА_12 в суді відсутній представник потерпілої особи, зокрема - ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як дана юридичка особа як і ІНФОРМАЦІЯ_2 не зареєстровані в ЄРДР. Тобто в суді перебувала і перебуває стороння особа! Також вказує, що не задоволено клопотання обвинувачених про відвід прокурора. Справи призначаються з поспіхом в короткі терміни без врахування зайнятості адвоката. Мотивація, що обвинувачені під вартою, однак, в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу безпідставно відмовляє.

В судовому засіданні прокурор заперечував щодо задоволення заяви, вважає, що незгода з процесуальними діями та рішеннями судді не є підставою для відводу.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заяву підтримав та надав пояснення аналогічні заяві про відвід. Враховуючи те, що наявні всі правові підстави передбаченні КПК України, просив суд заяву задовольнити.

Обвинувачені повідомлялись про час та місце розгляду справи, про бажання приймати участь в судовому засіданні не заявляли.

Потерпілий та представник потерпілого в судовому засіданні заперечували щодо задоволення заяви, вважаю, що незгода з процесуальними діями та рішеннями судді не є підставою для відводу.

Згідно з ч. 3 ст. 81 КПК України, при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Враховуючи положення статті 81 КПК України, з метою дотримання розумних строків, зокрема розгляду заяви про відвід, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, суд вважає, що заяву про відвід судді можливо розглянути у відсутності обвинувачених, оскільки нормами КПК України не передбачено обов`язкової участі сторін по справі при розгляді заяви про відвід.

Заслухавши доводи сторін, вивчивши заяву, суд вважає, що вона є не обґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, при цьому суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 та 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ст.75 КПК України, - слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

2. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Розглядаючи заяву про відвід судді, суд звертає увагу, що відповідно до Конституції України та Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя є незалежним при здійсненні правосуддя.

При розгляді заяви про відвід судді інший суддя не є апеляційним чи дисциплінарним органом, а тому не може надавати оцінку процесуальним діям та рішенням судді на предмет дотримання ним норм законодавства, правильності чи неправильності ведення суддею судового процесу або прийнятих суддею рішень, а має лише з позиції стороннього спостерігача визначити існування обставин, які за суб`єктивним чи об`єктивним критерієм можуть викликати сумніви у його неупередженості.

Зокрема в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У рішенні ЄСПЛ у справі Де Куббера (De Cubber) від 26 жовтня 1984 року зауважено, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу.

В рішенні від 15 липня 2005 року у справі «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або, що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

В даному випадку заява захисника ОСОБА_4 зводиться до незгоди з процесуальними діями та рішеннями судді ОСОБА_7 під час судового розгляду кримінального провадження.

Однак незгода сторони захисту, а також обвинувачених з процесуальними діями та рішеннями судді, в тому числі з того чи іншого питання, не може бути підставою для відводу судді.

Відтак факти та доводи, викладені у такій заяві, самі по собі не можуть бути підставою для відводу судді ОСОБА_7 ..

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого захисником ОСОБА_4 відводу, оскільки останнім не наведено жодних підстав, визначених ст.ст.75, 76 КПК України для відводу судді та не надано доказів упередженості або особистої заінтересованості судді. Незгода з процесуальними діями та рішеннями судді не є підставою для відводу, а тому суд вважає, що підстав, для задоволення заяви немає.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.80,81,82,395,376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 про відвід судді Путильського районного суду Чернівецької області ОСОБА_7 - відмовити.

Розгляд справи проводити в тому ж складі суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 12 вересня 2024 року.

Суддя: ОСОБА_1