У Х В А Л А

Іменем України

21 серпня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про арешт майна по матеріалах досудового розслідування внесеного до ЄРДР за №0000114 від 19.01.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27 ч.4 ст. 191, ч.2 ст. 367 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

20 серпня 2024 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, а саме: житловий будинок, з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа (кв.м): 108.1, житлова площа (кв.м): 72.9; земельна ділянка із кадастровим номером: :03:027:0196, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), площа: 0.0756 га; автомобіль легковий CHANA BENNI, 2008 року випуску, VIN НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , д.н.з. НОМЕР_3 .

Обґрунтовуючи клопотання прокурор посилається на те, що ОСОБА_4 , відповідно до наказу ТОВ «ДСЗ» () № 12-К від 12.10.2021, призначена директором ТОВ «ДСЗ» на підставі протоколу загальних зборів.

З урахуванням положень Статуту ТОВ «ДСЗ», затвердженого протоколом №03/02-20 Загальних зборів Учасників ТОВ «ДСЗ» від 03.02.2020 року, зокрема його пунктів 2.14-2.18, ОСОБА_4 відповідно до ч.3 ст. 18 КК України, починаючи з 31.10.2021 являється службовою особою, яка обіймала посаду на підприємстві, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час та дату, але не пізніше липня 2023 року, перебуваючи у невстановленому місці, у невстановлених досудовим розслідуванням осіб, виник злочинний умисел спрямований на незаконне заволодіння грошовими коштами місцевого бюджету, виділеними КО «Київзеленбуд» для проведення капітального ремонту скверу на перетині вул. Закревського та вул. Милославської у Деснянському районі, шляхом завищення вартості на обладнання, а саме комплекти автономного вуличного освітлення на сонячній батареї (опора із світильником), будучи обізнаними про реальну ринкову вартість вищевказаного обладнання.

З метою реалізації злочинного умислу, спрямованого на заволодіння коштами місцевого бюджету, невстановлені досудовим розслідуванням особи, у невстановлені досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше 17 липня 2023 року, залучили у ролі пособника Директора ТОВ «ДСЗ» (код ЄРПОУ 34914426) - ОСОБА_4 , яка шляхом усунення перешкод та наданням засобів, надала реквізити підприємства на якому вона є службовою особою - директором ТОВ «ДСЗ» (), сприяла вчиненню кримінального правопорушення невстановленими досудовим розслідуванням особами.

Зокрема, невстановленими досудовим розслідуванням особами, які використовували реквізити від імені директора ТОВ «ДСЗ» () ОСОБА_4 , 17 липня 2023 року о 00 год. 34 хв., з використанням комп`ютерної техніки, подано тендерну пропозицію для участі у закупівлі на капітальний ремонт UA-2023-07-12-006639-a «Капітальний ремонт і реставрація (Капітальний ремонт скверу на перетині вул. Закревського та вул. Милославської у Деснянському районі) ДК 021:2015:45453000-7.

Єдиним учасником та, в подальшому, переможцем за результатами конкурсних торгів вказаної закупівлі стало ТОВ «ДСЗ» ().

В подальшому, між КО "Київзеленбуд" в особі заступника начальника Управління капітальних вкладень ОСОБА_5 , який діє на підставі довіреності №35 від 03.08.2023 року та ТОВ «ДСЗ» () в особі директора ОСОБА_4 , за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідування особами, укладено договір №118/8 від 04.08.2023 предметом якого є «Капітальний ремонт скверу на перетині вул. Закревського та вул. Милославської у Деснянському районі» відповідно до якого, підрядник зобов`язується виконати роботи за кошти місцевого бюджету, зазначені у проектно-кошторисній документації по вказаному об`єкту. Загальна ціна договору, відповідно до п.2.1., становить всього з ПДВ - 1 143 477,24 грн. Оплата за рахунок бюджетних коштів.

Відповідно до договірної ціни та кошторисної документації до договору підряду №118/8 від 04.08.2023 встановлено вартість за роботи і матеріали, зокрема: Комплектів автономного вуличного освітлення на сонячній батареї (опора із світильником), у розмірі 56 000,57 грн. без ПДВ.

За результатом виконання робіт за договором підряду, на підставі Акту №1 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2023 року КО «Київзеленбуд" сформовано Інформаційне повідомлення про зарахування коштів №12/10/2023 №209 від 14.10.2023р, перераховано на розрахунковий рахунок ТОВ «ДСЗ» () кошти місцевого бюджету на суму 1 143 477,24 грн., у тому числі:

- за комплекти автономного вуличного освітлення на сонячній батареї (опора із світильником), у розмірі 56 000,57 грн. без ПДВ за 1 штуку, у кількості 14 штук на загальну вартість 784 007,98 грн. без ПДВ.

У той же час, в ході досудового розслідування встановлено, що вартість обладнання, зокрема комплекти автономного вуличного освітлення на сонячній батареї (опора із світильником) безпідставно завищена на суму 634 305,42 грн. без ПДВ.

Таким чином, на думку органу досудового розслідування, ОСОБА_4 в силу положень ч.3 ст. 18 КК України, будучи службовою особою - директором ТОВ «ДСЗ», яка постійно обіймає у Товаристві посаду, пов`язану із виконанням організаційно - розпорядчих функцій, в порушення норм законодавства, зокрема вимог ч.1 ст.5 Закону України «Про публічні закупівлі», шляхом зловживання своїм службовим становищем, шляхом усуненням перешкод, наданням засобів, за попередньою змовою із невстановленим досудовим розслідуванням особам, шляхом використання останніми реквізитів ТОВ «ДСЗ» (), направлених на привласнення бюджетних коштів у великих розмірах, використовуючи надані повноваження, достовірно знаючи що вартість обладнання, яке було використано під час будівництва, фактично завищена, усвідомлюючи і передбачаючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та бажаючи їх настання, виступила пособником у привласнені майна, за попередньою змовою невстановленим досудовим розслідуванням особами, а саме бюджетних коштів, виділених на виконання будівельних робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт і реставрація (Капітальний ремонт скверу на перетині вул. Закревського та вул. Милославської у Деснянському районі), внаслідок чого спричинено матеріальну шкоду територіальній громаді м. Києва на загальну суму 634 305,42 грн., що є великим розміром, якими в подальшому невстановлені досудовим розслідуванням особи розпорядилась на власний розсуд.

В межах вказаного кримінального провадження 19.08.2024 повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191 КК України, тобто у пособництві у привласненні чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем у великих розмірах, в умовах воєнного стану.

Так, висновком судово-економічної експертизи встановлено, що згідно з наданими документами та з врахуванням висновку експерта №24-78/СЕТ від 22.07.2024р. за результатами проведення товарознавчої експертизи, документально підтверджується необгрунтоване завищення вартості виконаних робіт за Актом приймання виконаних будівельних робіт №1 від 12.10.2023р. за вересень 2023 року до Договору підряду №118/8 від 04.08.2023 р. в частині завищення вартості матеріальних ресурсів - Комплектів автономного вуличного освітлення на сонячній батареї (опора із світильником) у загальному розмірі 634 305,42 грн. без ПДВ.

На обгрунтування поданого клопотання прокурор зазначає, що на даний час вирішується питання щодо залучення до вказаного кримінального провадження у якості потерпілого Київської міської ради та заявления цивільного позову у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст. 128 КПК України передбачено, що цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом.

Право подання цивільного позову у кримінальному провадженні надається прокурору, який бере в ньому участь (ч. 2 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру»).

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно із ч.3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У випадку неналежного здійснення захисту інтересів держави Київською міською радою цивільний позов у кримінальному провадженні заявлятиметься прокурором.

Таким чином, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) необхідним є застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна підозрюваної ОСОБА_4 із забороною розпорядження та відчуження.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане ним клопотання та просив задовольнити його за наведених в ньому обставин.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, вважаю, що клопотання задоволенню не підлягає за наступних обставин.

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.2 ст.173КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів клопотання, прокурор звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна, зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), яке належить підозрюваній ОСОБА_4 із забороною розпорядження та відчуження.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Вимогами п.п. 6, 8 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

В порушення наведених вимог, слідчий суддя вважає, що прокурором передчасно подано клопотання про арешт майна з метою забезпечення цивільного позову, оскільки згідно доданих до клопотання матеріалів вбачається, що в даному кримінальному провадженні не залучено цивільного позивача та не подано цивільного позову, що є обов`язковою вимогою в даному випадку для подачі до суду такого клопотання.

Крім того, прокурором не доведено, що Київською міською радою в подальшому буде неналежно виконано обов`язок щодо представництва інтересів держави в даних правовідносинах.

Варто також зауважити, що у разі подання прокурором позову в інтересах держави в особі Київської міської ради, саме цей орган набуде статусу позивача. Отже, саме Київська міська рада зможе звернутися із зазначеним клопотанням про арешт майна, як захід забезпечення цивільного позову.

Крім того, вартість майна на яке може бути накладено арешт з метою забезпечення цивільного позову повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушення, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість клопотання в цій частині, оскільки прокурор просить накласти арешт на все майно, яке належить підозрюваній ОСОБА_4 , не доводячи зазначеної співмірності.

Також слід зазначити, що прокурор в своєму клопотання просить накласти арешт на все майно, яке належить ОСОБА_4 , однак прокурором не узято до уваги того, що згідно інформаційної довідки від 16.08.2024 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, житловий будинок, з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа (кв.м): 108.1, житлова площа (кв.м): 72.9, а також земельна ділянка із кадастровим номером: :03:027:0196 належать ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності. ЇЇ частка становить 1/3, а отже арешт не може бути накладено на все зазначене майно.

Враховуючи викладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до порушення прав особи володіти та розпоряджатися своїм майном, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання прокурора слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173,369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про арешт майна по матеріалах досудового розслідування внесеного до ЄРДР за №0000114 від 19.01.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27 ч.4 ст. 191, ч.2 ст. 367 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1