Справа № 215/683/23
У Х В А Л А

Іменем України

18 листопада 2024 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 , ( в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000591 відносно обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів. При цьому посилалася на те, що на даний час існують ризики, передбачені пп.1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, ОСОБА_4 маючи не зняту і не погашену в установленому порядку судимість, за вчинення злочинів проти власності, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину в період дії військового стану та усвідомлюючи можливість застосування до нього покарання у виді позбавлення волі може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, що підтверджується перебуванням останнього у розшуку по даному кримінальному провадженню. Не працює, не має постійного джерела доходу, в зв`язку з чим є підстави вважати, що він може вчинити інше корисливе кримінальне правопорушення з метою здобуття грошових коштів для існування. Зазначене свідчить про неможливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, тому у задоволенні клопотання захисника просить відмовити.

ОСОБА_4 заперечує проти заявленого прокурором клопотання, просить змінити на домашній арешт.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просить змінити запобіжний захід на більш м`який з огляду на тривалість перебування підзахисного під вартою, наявності міцних соціальних зв`язків, зменшення ризиків, оскільки потерпілі та свідки допитані.

Суд, вислухавши клопотання прокурора, з`ясувавши думку обвинуваченого ОСОБА_4 , та його захисника приходить до наступного.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Частиною 4 ст. 176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Частиною 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Судом враховується, що на даний час наявні ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: у разі зміни запобіжного заходу обвинувачений може переховуватись від суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчинені п`яти тяжких злочинів, за кожен з яких законом передбачено покарання більш ніж 5 років позбавлення волі, тому він усвідомлюючи відповідальність, яка загрожує йому у разі доведеності провини, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин може переховуватися від суду за наявності перебування останнього у розшуку по даному кримінальному провадженні.

Крім того, зважаючи на те, що ОСОБА_4 був раніше неодноразово засудженим за вчинення корисливих злочинів, суд вважає, що він може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення з метою особистого збагачення.

Оцінюючи сукупність обставин, що враховуються при продовженні дії запобіжного заходу, які визначені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, його вік та стан здоров`я, відомості про його особу, суд приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченого ОСОБА_4 на даний час є неможливим.

Доводи захисника, щодо наявності міцних соціальних зв`язків судом відхиляються, як і характеризуючі дані на ОСОБА_4 , оскільки суд вважає, що вони не є тим стимулюючим фактором, який унеможливлює настанню ризику продовжити злочинну діяльність, тому слід продовжити йому строк тримання під вартою на строк, що не перевищує двох місяців, відмовивши у заявленому захисником усному клопотанні про зміну запобіжного заходу на більш м`який.

Отже, на підставі вищевикладеного, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів.

Суд, керуючись правилами ч. 5 ст. 182, ст. 183 КПК України, знаходить правові підстави для визначення обвинуваченому ОСОБА_4 застави в розміру вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 197, 199, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, в Державній установі «Криворізькій установі виконання покарань (№3)» на час розгляду справи у суді, але не більше ніж на 60 (шістдесят) днів, тобто по 16 січня 2025 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, у вигляді 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 208 000 гривень у національній грошовій одиниці.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Тернівського районного суду міста Кривого Рогу (отримувач коштів: ТУ ДСА в Дніпропетровській області, , Банк отримувача: ГУДКСУ в м. Київ, МФО 820172, рахунок UA0017442, призначення платежу: зазначити інформацію: 1) про найменування суду, який виніс рішення про внесення застави, або до якого подана заява; 2) ПІП особи, за яку внесена застава та платника застави, або ПІП особи, яка внесла частку майна; 3) № справи).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом терміну дії цієї ухвали.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки з моменту звільнення з під варти:

- не відлучатися з місця проживання: АДРЕСА_1 . без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну місця свого проживання;

- утримуватися від спілкування з особами, визначеними судом;

- здати на зберігання суду свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд за кордон України.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначається терміном дії цієї ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.

Визначити термін дії зазначених обов`язків протягом двох місяців з дня внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченоого іншого більш суворого запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетрвської області протягом п`яти днів з дня проголошення.

Суддя: