Справа № 724/35/20
Провадження № 1-кп/724/1/24
У Х В А Л А

27 вересня 2024 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

секретаря: ОСОБА_2

за участю прокурора: ОСОБА_3

захисника: ОСОБА_4

обвинуваченого: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Хотинського районного суду Чернівецької області заяву обвинуваченого ОСОБА_5 про відвід прокурора ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000322 відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

09.09.2024 року до Хотинського районного суду Чернівецької області надійшла заява обвинуваченого ОСОБА_5 про відвід прокурора ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000322 відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України. Відвід обґрунтований тим, що 06.09.2024 на 13:58 год. призначено слухання вказаної справи. В цей же день, прокурор подав клопотання зареєструвавши його в канцелярії суду про обрання запобіжного заходу відносно нього у вигляді особистого зобов`язання, яке йому було вручено в судовому засіданні. При ознайомленні виявлено, що будь-які матеріали передбачені ч. 3 ст. 184 КПК України суду та стороні захисту не надавалися, та в клопотання про їх наявність не згадується.

Вказує, що 06.09.2024, на факт незаконних дій в особі прокурора ОСОБА_3 , який підтримує відносно нього обвинувачення за ч. 3 ст. 396 КК України, на підставі фальсифікованих матеріалів досудового слідства, що виявлено при дослідженні доказів наданих прокурором суду, на доказах які вилучались особами, які не мали повноважень щодо обставин досудового слідства, діяли всупереч вимогам КПК будучи без процесуальних повноважень, також залучивши приватних осіб, які написали письмові заяви про відсутність претензій до нього, з щодо примирення з потерпілими з обвинуваченням за ч. 1 ст. 122 КК України, яке є приватним. Обвинувачення за ч. 3 ст. 296 КК України носить сугубо приватний характер, оскільки ОСОБА_6 спілкувалася з ним 19 листопада 2019 року в робочому кабінеті його офісу.

Крім цього зазначає, що клопотання надане суду прокурором, є недопустимим доказом, через порушення порядку та процедури його подання та забезпечення відповідними доказами. Наявні та приєднані до матеріалів справи, що стало підставою для незаконного обвинувачення його за ч. 3 ст. 296 КК України,не звернувши уваги що справа носила приватний характер і потерпілі примирились за обоюдним рішенням сторін.

З підстав передбачених п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України просить відвести від участі у розгляді справи прокурора ОСОБА_3 .

Захисник та обвинувачений у судовому засіданні підтримали заяву про відвід прокурора.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про його відвід з підстав її необґрунтованості.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши подану заяву, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Прокурор уповноважений, зокрема, затверджувати обвинувальний акт, звертатися до суду з обвинувальним актом, підтримувати державне обвинувачення в суді (ч. 1, п. 13, 14, 15ч. 2).

Відповідно до ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відвід як окремий правовий інститут, регламентований КПК, є засобом усунення чи самоусунення слідчого судді, судді, присяжного або окремих учасників кримінального провадження від участі в досудовому розслідуванні та судовому провадженні за наявності передбачених обставин, що викликають сумнів у їх об`єктивності та неупередженості. Інститут відводу крім підстав, які унеможливлюють участь відповідного суб`єкта у кримінальному провадженні, передбачає процедуру ініціювання та вирішення відводу (самовідводу).

Пунктом 3 частини 1 статті 77 КПК передбачено, що прокурор, слідчий не має права брати участь у кримінальному провадженні: якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Статтею 3 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що неупередженість та об`єктивність є одними із засад діяльності прокуратури.

Стаття 10 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів передбачає, що прокурор зобов`язаний діяти справедливо, неупереджено, додержуючись вимог закону щодо підстав, порядку та умов реалізації повноважень прокуратури в межах її функцій. Він має бути об`єктивним у відносинах з органами влади, громадськістю та окремими особами й усвідомлювати соціальну значимість прокурорської діяльності, міру відповідальності перед суспільством.

Водночас відповідно до Керівних принців ООН щодо ролі обвинувачів, прийнятих восьмим Конгресом ООН із запобігання злочинності і поводження з правопорушниками (Гавана, Куда, 27 серпня - 7 вересня 1990 року), обвинувачі відповідно до закону виконують свої обов`язки справедливо, послідовно та швидко, поважають і захищають людську гідність й захищають права людини, сприяючи тим самим забезпеченню належного процесу і безперебійного функціонування системи кримінального правосуддя. При виконанні своїх обов`язків обвинувачі виконують свої функції неупереджено та уникають будь-якої дискримінації на основі політичних переконань, соціального походження, раси, культури, статі або будь-якої іншої дискримінації; захищають державні інтереси, діють суб`єктивно, належним чином враховують становище підозрюваного та жертви і звертають увагу на всі обставини, що мають відношення до справи, незалежно від того, вигідні чи невигідні вони для підозрюваного (п. 12, 13).

Таким чином, неупередженість прокурора є необхідною умовою виконання ним своїх повноважень на стадії досудового розслідування й в судовому провадженні (ст. 36 КПК), що буде сприяти здійсненню завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК) та забезпеченню законності (ст. 9 КПК України).

Водночас норми кримінального процесуального законодавства не містять переліку ознак, які б розкривали сутність упередженості. Вказане дає підстави для висновку про оціночний характер цієї категорії, яка має встановлюватися у кожному випадку на підставі конкретних обставини, які підтверджені відповідними доказами.

Вирішуючи питання про відвід, суд вважає, що обставини, вказані в заяві про відвід прокурору, захисником належними доказами не підтверджені та потребують перевірки в законний спосіб.

В судовому засіданні встановлено, що підставою для звернення обвинуваченого із заявою про відвід прокурора стало те, що докази які надані суду прокурором є недопустимими, через порушення порядку та процедури їх отримання і приєднання до матеріалів справи.

Суд не може погодитися з позицію сторони захисту про наявність в відповідній поведінці прокурора явних ознак упередженості з огляду на таке.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ч. 1 ст. 84 КПК України).

Частина 2 даної статті зазначає, що процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ст. 94 КПК України, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозвязку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Згідно ч. 1 ст. 89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Різні точки зору сторони захисту та сторони обвинувачення на правомірність/неправомірність отримання певних доказів, якщо такі дії не є явно протиправними, не є підставою вважати, що дії певної особи є упередженою. Разом з тим, у поданій заяві про відвід не наведено жодних фактів, які б свідчили про те, що прокурор прямо чи побічно заінтересований у результатах кримінального провадження.

Крім цього, підставою для звернення обвинуваченого із клопотання про відвід прокурора є те, що прокурор подав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_5 зареєструвавши його в канцелярії суду та яке йому було вручено в судовому засіданні. При ознайомленні виявлено, що будь-які матеріали передбачені ч. 3 ст. 184 КПК України суду та стороні захисту не надавалися, та в клопотання про їх наявність не згадується..

Крім цього, згідно ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 186 КПК України клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Проте, судом у справі було оголошено по справі перерву до 09.09.2024 для можливості ознайомитися із клопотанням прокурора про обрання запобіжного заходу

Таким чином, враховуючи те, що незгода обвинуваченого з позицією сторони обвинувачення, не є обставиною, яка може викликати сумнів у неупередженості прокурора, а тому доводи викладені у заяві про відвід, не дають підстав вважати прокурора упередженим при розгляді справи.

Керуючись ст.ст. 77, 80, 81 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_5 про відвід прокурора ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000322 відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_7