УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 Житомирськтго РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000825 від 22.11.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на предмет схожий на ніж з нашаруванням речовини бурого кольору, що вилучений 22.11.2024 року під час огляду місця події, з метою забезпечення збереження речових доказів з позбавленням права на відчуження, користування та розпорядження.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву в якій просив проводити без участі слідчого.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СВ ВП №1 Житомирськтго РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідуванняу кримінальному ппровадженні відомості про яке 22.11.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000825, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.11.2024 року близько 02 год. 30 хв., на ліжку в наметі за місцем тимчасової дислокації в/ч НОМЕР_1 поблизу АДРЕСА_1 на території Житомирського загальноосвітнього полігону було виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , військовослужбовця за контрактом (умовно-достроково звільнений, раніше судимий за ст.187 КК України) в/ч НОМЕР_1 , в званні солдат, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 який мав тілесні ушкодження у вигляді поранень в області грудної клітини.

22.11.2024 року о 04 год. 06 хв. надійшло повідомлення від начальника інфекційного відділення військового шпиталю в/ч НОМЕР_2 ОСОБА_6 про те, що в автомобілі медичної швидкої допомоги помер військовослужбовець ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

22.11.2024 під час огляду місця події було виявлено та вилучено: предмет схожий на ніж з нашаруванням речовини бурого кольору.

22.11.2024 вищезазначене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170, ст. 98 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на його вчинення; правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З огляду на завдання арешту майна, враховуючи, що предмет схожий на ніж з нашаруванням речовини бурого кольору є речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідає вимогам ст. 98 КПК України, і дає підстави вважати, що він міг зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, які можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, тому з метою збереження речових доказів для проведення повного, всебічного, об`єктивного розслідування, зокрема, проведення необхідних експертиз, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на предмет схожий на ніж з нашаруванням речовини бурого кольору, який вилучений 22.11.2024 року під час огляду місця події.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власників та користувачів можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно. Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1