Справа № 509/5436/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2024 року Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у с-щі Овідіополь заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000809 від 12.11.2022 р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді Овідіопольського районного суду Одеської області ОСОБА_4 , перебуває кримінальне провадження № 0000809 від 12.11.2022 р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

7 жовтня 2024 року на адресу суду від адвоката ОСОБА_3 , надійшла заява про відвід судді ОСОБА_4 , з підстав того, що суддя ОСОБА_4 , свідомо не вживає заходів щодо розгляду вказаної справи протягом розумного строку та, як результат, безпідставно затягує розгляд справи відносно ОСОБА_5 , надаючи певні переваги іншим особам, кримінальні провадження відносно яких надійшли до суду після 31.12.2022 року чим грубо порушує права обвинуваченого, зокрема й гарантовані ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що у свою чергу свідчить про відверту упередженість судді ОСОБА_4 .

Суд, дослідивши матеріали заяви про відвід та матеріали кримінального провадження, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивований.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду, слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

В контексті вищевикладеного, в заявленій захисником заяві про відвід судді, заявником не наведені обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді з урахуванням об`єктивного критерію, а саме - факти, які не залежать від поведінки судді, але можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Судом встановлено, і це підтверджується матеріалами кримінального провадження, що суддею ОСОБА_4 , вказана кримінальна справа розглядається, що підтверджується журналами судових засідань, а також довідками секретаря судового засіданні про не фіксування судового розгляду «у зв`язку із неявкою в судове засідання усіх учасників судового розгляду», окрім того в матеріалах справи маються запити в яких суддя витребував Суворовського районного суду м. Одеси, Київського районного суду м. Одеси для прийняття законного та обґрунтованого рішення по справи, а тому твердження адвоката ОСОБА_3 , викладені в заяві про відвід судді не підтверджено жодними належними доказами, а тому є необґрунтованими.

Окрім того суд приходить до висновку, що заявлений відвід не підлягає задоволенню, оскільки з урахуванням об`єктивного критерію не ґрунтується на вимогах ст. 75 КПК України, в яких визначено підстави для відводу судді, а тому, наведенні заявником обставини є обставинами, які не є обґрунтованими та в свою чергу не свідчать про неупередженість судді.

Керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000809 від 12.11.2022 р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1