Справа № 630/810/24
Провадження № 1-кс/630/310/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2024 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000466 від 20.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 звернулась до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на вилучене 21.08.2024 в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 майно, а саме на: футболку сірого кольору з малюнком чорного кольору у виді старослов`янських рун; шорти джинсові з отворами на лівій та правій нозі з переду; труси чорного кольору; ремінь чорного кольору, власником якого ОСОБА_5 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом заборони відчуження користування та розпорядження майном.

Клопотання обґрунтовано тим, в провадженні СВ відділення поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУ Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали кримінальних проваджень відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000466 від 20.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.08.2024 до відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невстановлена особа 19.08.2024 року біля 21:30 год. за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Пісочин, біля річки «Уди» вчинила дії сексуального характеру пов`язані із вагінальним проникненням в тіло потерпілої із використанням геніталій без добровільної згоди потерпілої (ЖЄО 4736 від 20.08.2024).

21.08.2024 року слідчим проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (особа на яку вказує потерпіла, як на таку, що вчинила щодо неї протиправні дії) добровільно видав слідчому речі, а саме:

- футболку сірого кольору з малюнком чорного кольору у виді старослов`янських рун;

- шорти джинсові з отворами на лівій та правій нозі з переду;

- труси чорного кольору;

- ремінь чорного кольору.

Постановою слідчого від 22.08.2024 року, майно, яке було вилучено 21.08.2024 року визнано речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000466 від 20.08.2024.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, проведення судових експертизи, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, передачі, відчуження зазначеного майна, під час досудового розслідування виникла об`єктивна необхідність у накладенні арешту, а саме позбавлення осіб права на відчуження, розпорядження та/або користування зазначеним майном, оскільки існує сукупність підстав та обґрунтованих підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Прокурор подала до суду заяву, в якій підтримала клопотання та наполягала на його задоволенні, просила розглянути клопотання без її участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Судом встановлено, що підставою внесення відомостей до ЄРДР було те, що 20.08.2024 до відділення поліції №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невстановлена особа 19.08.2024 року біля 21:30 за адресою: смт. Пісочин, біля річки Уди вчинила дії сексуального характеру пов`язані із вагінальним проникненням в тіло потерпілої із використаннаям геніталії без добровільної згоди потерпілої (ЖЄО 4736).

Факт ймовірного вчинення кримінального правопорушення як підстава застосування заходів забезпечення кримінального провадження підтверджується доказами, долученими до клопотання, а саме: протоколом огляду місця події від 21.08.2024, протоколом допиту потерпілого від 20.04.2024.

Постановою слідчого від 22.08.2024 року, майно, яке було вилучено 21.08.2024 року визнано речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000466 від 20.08.2024.

Враховуючи викладене, з метою збереження об`єктів, що могли зберегти на собі сліди вчиненого злочину та відносяться до речових доказів необхідно накласти арешт на майно зазначене у клопотанні.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучено в ході проведення огляду місця події 21 серпня 2024 за адресою: АДРЕСА_1 на майно, а саме на: футболку сірого кольору з малюнком чорного кольору у виді старослов`янських рун; шорти джинсові з отворами на лівій та правій нозі з переду; труси чорного кольору; ремінь чорного кольору шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження майном.

Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1