Справа №705/6611/24
1-кс/705/1532/24 УХВАЛА
28 листопада 2024 року м.Умань
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
28.11.2024 старший слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, погодженим начальником Христинівського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 17.11.2024 близько 14 год. 40 хв., в період дії на території України воєнного стану, введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, який в подальшому продовжено Указом Президента № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженим Законом України № 2119-ІХ від 15.03.2022, Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022, затвердженим Законом України № 2212-ІХ від 21.04.2022, Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022, затвердженим Законом України № 2263-ІХ від 22.05.2022, Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022, затвердженим Законом України № 2500-ІХ від 15.08.2022, Указом Президента України № 757/2022 від 07.11.2022, затвердженим Законом України № 2738-ІХ від 16.11.2022, Указом Президента України № 58/2023 від 06.02.2023, затвердженим Законом України № 2915-ІХ від 07.02.2023, Указом Президента України № 254/2023 від 01.05.2023, затвердженим Законом України № 3057-ІХ від 02.05.2023, Указом Президента України № 451/2023 від 26.07.2023, затвердженим Законом України № 3275-ІХ від 27.07.2023, Указом Президента України № 734/2023 від 06.11.2023, затвердженим Законом України № 3429-ІХ від 08.11.2023, Указом Президента України № 49/2024 від 05.02.2024, затвердженим Законом України № 3564-ІХ від 06.02.2024, Указом Президента України № 271/2024 від 06.05.2024, затвердженим Законом України № 3684-ІХ від 08.05.2024, Указом Президента України № 469/2024 від 23.07.2024, затвердженим Законом України № 3891-ІХ від 23.07.2024, Указом Президента України № 740/2024 від 28.10.2024, затвердженим Законом України № 4024-ІХ від 29.10.2024, приїхавши на велосипеді до домоволодіння за місцем проживання ОСОБА_6 по АДРЕСА_2 , діючи умисно та цілеспрямовано, повторно, з корисливих мотивів, з метою таємного викрадення чужого майна, переліз через паркан вказаного домоволодіння та, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, розбив дві шибки вікна житлового будинку, проникнувши до його приміщення, звідки намагався таємно викрасти належні ОСОБА_6 речі, загальною вартістю 9042,60 грн, а саме: бувші у користуванні комп`ютерні колонки Logitech S220 чорного кольору, вартістю 700 грн, бувший у користуванні DVD плеєр Samsung SEO DVD-P361K чорного кольору, вартістю 336,60 грн, бувші у користуванні комп`ютерні навушники Havit HV-H140d чорного кольору, вартістю 200 грн, бувшу у користуванні комп`ютерну клавіатуру 4TECH KR-750 чорного кольору, вартістю 322 грн, бувший у користуванні медіаконвертер Picotel PU-E710 білого кольору, вартістю 345,10 грн, бувший у користуванні Wi-Fi роутер TP-Link TL-WR 820N білого кольору, вартістю 422,80 грн, бувший у користуванні комп`ютерний монітор Samsung 2243SN чорного кольору, вартістю 1230 грн, бувший у користуванні електричний подовжувач на 5 розеток довжиною 3 метри з запобіжником, вартістю 150 грн, бувший у користуванні електричний подовжувач на 2 розетки довжиною 5 метрів білого кольору, вартістю 120 грн, бувший у користуванні електричний фен Schtaiger SHG-303 чорного кольору, вартістю 282 грн, бувший у користуванні жіночий гаманець Alessandro Paoli червоного кольору, вартістю 483 грн та бувший у використанні комп`ютерний системний блок, вартістю 4451,10 грн, проте з причин, які не залежали від його волі, не вчинив усіх дій, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, оскільки був виявлений місцевими жителями.
28.11.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, - незакінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинений повторно, поєднаний з проникненням у житло, вчинений в умовах воєнного стану.
Причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного злочину повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме в даному випадку: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Також відносно ОСОБА_4 постановою Христинівського районного суду Черкаської області від 09.06.2024 встановлено адміністративний нагляд строком на 1 рік, як до особи, засудженої до позбавлення волі за тяжкий злочин, яка, незважаючи на попередження органів Національної поліції, на шлях виправлення не стала та систематично порушує громадський порядок і скоює адміністративні правопорушення. Постановою Христинівського районного суду Черкаської області від 07.06.2024 адміністративний нагляд відносно ОСОБА_4 продовжено на 6 місяців.
Враховуючи викладене, встановлені обставини кримінального провадження, особу підозрюваного та приймаючи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив умисний тяжкий злочин, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, враховуючи наявні ризики щодо особи підозрюваного та враховуючи, що останній підозрюється у вчиненні злочину, характер якого свідчить про нестійке прийняття ним загально визнаних у суспільстві правил поведінки та моральності, нехтуючи елементарними правилами поведінки, оскільки вчинив злочин у період, коли в державі введено воєнний стан, не працює, не має постійного джерела прибутків, перебуваючи неізольованим від суспільства, може продовжити вчиняти аналогічні злочини, може незаконно впливати на потерпілого та свідків по кримінальному провадженні, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідство приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та забезпечити всебічне, повне та об`єктивне проведення досудового розслідування у розумні строки.
Також враховуючи особу ОСОБА_4 та характер вчиненого злочину, у якому він підозрюється, слідчий вважав за необхідне встановити розмір застави, що становить 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Ознайомившись із клопотанням; заслухавши начальника Христинівського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 , яка вважала необхідним обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, та наявності ризиків, зазначених у клопотанні; вислухавши думку підозрюваного ОСОБА_4 , який вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю та просив суд застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою, за якою він на даний час проживає у свого друга ОСОБА_7 по АДРЕСА_1 , повідомив, що у нього є будинок за адресою: АДРЕСА_3 , який є непридатним для проживання; перевіривши матеріали клопотання на відповідність вимогам КПК України та дослідивши документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов такого висновку.
В обґрунтування підозри ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України старший слідчий ОСОБА_5 посилається на: протокол огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 від 18.11.2024; протокол допиту потерпілої ОСОБА_6 від 19.11.2024; протокол огляду предметів від 20.11.2024; висновок судово-товарознавчої експертизи № 5243/24 від 21.11.2024; протокол огляду предметів від 20.11.2024; висновок судово-товарознавчої експертизи № 5280/24 від 21.11.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 20.11.2024; протокол огляду предметів від 26.11.2024; протоколи допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 від 20.11.2024, 27.11.2024 та 26.11.2024; інші матеріали кримінального провадження. Копії названих та інших документів долучено до клопотання.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. За змістом пункту 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
У частині першій статті 194 КПК України унормовано обов`язок слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним у клопотанні ризикам.
З урахуванням відсутності у слідчого судді права на даному етапі досудового розслідування вирішувати питання, які належать до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті, в тому числі оцінювати докази з точки зору їх достатності й допустимості для підтвердження чи спростування винуватості особи у вчиненні злочину та кваліфікації її дій, обов`язку судді на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити вірогідність та достатність причетності підозрюваного до кримінально-караних дій для застосування щодо нього обмежувального заходу, надані стороною обвинувачення фактичні дані, що містяться в долучених до клопотання матеріалах, є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, з чим закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи, а також за правилами частини першої статті 178 КПК України бере до уваги характер і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів вчинення його саме ОСОБА_4 , покарання, яке може бути призначено в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя підозрюваного, його зв`язки із суспільством.
У судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 не одружений, не працює, осіб на утриманні не має, не має зареєстрованого та постійного місця проживання, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. З огляду на зазначене та з урахуванням конкретних обставин справи, а також зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, у слідчого судді є достатні підстави вважати наявними існування стосовно ОСОБА_4 ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, які полягають у можливості переховуватись від органів досудового розслідування або суду, а також у можливості вчинення іншого кримінального правопорушення.
Також, на думку слідчого судді, існує вірогідність впливу підозрюваного на свідків у даному кримінальному провадженні, зміни показань яких на свою користь може прагнути підозрюваний.
При цьому, ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином взагалі у клопотанні не обґрунтований. Ініціатор клопотання вказує на можливу неявку підозрюваного за викликами, що фактично дублює ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.
Вирішуючи питання щодо існування ризиків, передбачених чинним законодавством, слідчий суддя виходить з того, що Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає надання стороною обвинувачення доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що підстави для застосування вказаного запобіжного заходу наявні.
Незважаючи, що тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, проте характер та тяжкість вчиненого злочину, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді дають підстави для застосування саме такого запобіжного заходу, оскільки менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам.
Тому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою належить задовольнити.
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
У даному випадку відсутні обставини, передбачені ч. 4 ст. 183 КПК України, тому слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави.
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах : щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 1 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 3028 гривень.
Відповідно, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання підозрюваного про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Керуючись ст. ст. 177, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, строк якого відраховувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_4 .
ОСОБА_4 взяти під варту із зали суду.
Дія ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 26 січня 2025 року (включно).
У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;
-не відлучатись з населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-заборонити спілкуватись із свідками, потерпілим по вказаному кримінальному провадженню;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язку, покладеного судом у разі внесення застави, визначити в межах строків досудового слідства; після закінчення строку, на який на підозрюваного покладено відповідний обов`язок, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу та може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному до відома та направити до установи, в якій підозрюваний утримуватиметься під вартою, для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1