Справа № 953/5147/24
н/п 1-кс/953/5672/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2024 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі :

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000946 від 09.06.2024 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянин України, українець, із середньою спеціальною освітою, розлучений, солдат 311 запасної роти ВЧ-7383, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

слідчого - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

підозрюваного ОСОБА_4 ,

встановив :

Суть питання, що вирішується ухвалою і за чиєю ініціативою розглядається

Сторона обвинувачення просить продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що 08.06.2024 близько 23.00, точний час не встановлений, ОСОБА_4 після сумісного вживання спиртних напоїв зі своїм знайомим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував на проїжджій частині між будівлею АДРЕСА_3 , де на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин між ними виник конфлікт, в ході якого у ОСОБА_4 виник прямий умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 . З метою реалізації своїх злочинних дій, спрямованих на протиправне заподіяння смерті іншій людині, ОСОБА_4 усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи реальну можливість настання тяжких наслідків у вигляді смерті ОСОБА_7 , свідомо допускаючи й бажаючи настання таких наслідків, завдавав чисельних ударів невстановленим в ході досудового розслідування тупим твердим предметом в область голови та тулуба, спричинивши ОСОБА_7 , згідно з лікарським свідоцтвом про смерть №10-12/1843-С/24 від 09.06.2024 множинні забиті відкриті рани голови, множинні синці та садна на голові, перелом 2-8 правих ребер, травму органів шиї з морфологічними проявами асфіксії, множинні садна на тулубі, садна та крововиливи на верхніх кінцівках. Безпосередньою причиною смерті ОСОБА_7 стала масивна крововтрата та множинні відкриті рани голови.

Таким чином, в ході досудового розслідування встановлені достатні підстави підозрювати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, вмисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

09.06.2024 о 18:45 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано у порядку ст. 208 КПК України та 10.06.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими до суду, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, відносно підозрюваного ОСОБА_4 10.04.2024 до Покровського районного суду Дніпропетровської області спрямований обвинувальний акт у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України, який на даний час розглядається у Синельниківському міськрайонному суді Дніпропетровської області.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України слідчим зібрано достатньо доказів, які підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення.

Сторона обвинувачення зазначає, що враховуючи тяжкість вчинення правопорушення та наявність вищевказаних ризиків, забезпечити його належну поведінку під час досудового розслідування та судового розгляду неможливо шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

На теперішній час закінчити досудове розслідування до вказаного строку (07.08.2024) не представляється можливим, оскільки необхідно виконати низку слідчих та процесуальних дій, результати яких мають значення для всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження та спрямовані на отримання доказів, які можуть бути використані під час судового розгляду, а саме: отримати висновок судово-медичної експертизи по трупу; отримати висновок двох молекулярно-генетичних експертиз; отримати висновок судово-трасологічної експертизи; вирішити питання про остаточну кваліфікацію дій підозрюваного та повідомити про зміну раніше повідомленої підозри; виконати вимоги ст. 290 КПК України: ознайомити сторони з матеріалами кримінального провадження; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Результати проведення вказаних слідчих, процесуальних дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні та можуть бути використані під час судового розгляду, але їх проведення потребує додаткового часу.

Провести вказані слідчі, процесуальні дії у двомісячний строк не виявилося можливим внаслідок складності провадження, а саме у зв`язку з необхідністю проведення значного обсягу слідчих (розшукових), процесуальних дій та експертних досліджень, проведення яких потребує додаткового часу, строком не менш ніж один місяць та без результатів яких неможливе завершити досудове розслідування.

Позиції учасників кримінального провадження щодо поданого клопотання

При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор та слідчий, кожен окремо, підтримали клопотання з підстав зазначених у ньому.

Підозрюваний та захисник, кожен окремо, в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 в судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_4 є військовослужбовцем та повинен захищати Вітчизну, а тому просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки ризики зазначені прокурорм не доведені.

Положення закону, якими керувався слідчий суддя при постановленні ухвали

Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази

При розгляді клопотання слідчим суддею з пояснень підозрюваного

ОСОБА_4 встановлено, що він показання дає добровільно, до нього не застосовується насильство у даному кримінальному провадженні, під час затримання та в період перебування в якості затриманого.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу та дослідивши надані докази, встановив, що ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області проводиться досудове слідство у кримінальному провадженні №0000946 від 09.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України.

09.06.2024 року о 18:05 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримали в порядку ст. 208 КК України.

10.06.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

11.06.2024 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07.08.2024 року включно.

30.07.2024 постановою керівника Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону строк досудового розслідування у кримінальному провадження №0000946 від 09.06.2024 продовжено до трьох місяців, тобто до 10.09.2024.

Суд вважає, що на цей час існують правові підстави для продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК

Слідчий суддя вважає встановленим продовження існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, чи вчинити інші кримінальні правопорушення.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду

На переконання слідчого судді ризик переховування обумовлюється можливістю притягнення його до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для підозрюваного наслідками і суворістю передбаченого покарання, оскільки кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 115 КК України, відповідно до ст. 12 КК України, належить до категорії особливо тяжкого злочину, за який законом, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Обставини злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 та дані про його особу, свідчать про його схильність до скоєння протиправних дій. Крім цього підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлює незворотність настання покарання та може, намагаючись уникнути кримінальної відповідальності за скоєне, покинути місце мешкання та почати переховуватись від органу досудового розслідування чи суду, у зв`язку з чим наявний ризик його ухилення від слідства та суду.

Суд враховує, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти (справи «Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Ризик незаконного впливу на свідка, експерта, у цьому ж кримінальному провадженні

Слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо продовження існування ризику незаконного впливу.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, експерта, слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

За таких обставин, ризик впливу на свідків, експерта існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від останніх та дослідження їх судом.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення

Обставини кримінального правопорушення, в яких він підозрюється, свідчать про його схильність до вчинення злочинів, у зв`язку з чим існують достатні підстави вважати про його небажання вести законний спосіб життя. Отже, наведений ризик є обґрунтованим.

Слідчий суддя зауважує, що відповідно до КПК України метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявним за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів аніж тримання під вартою для запобігання ризикам

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Оцінюючи можливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі, застава, домашній арешт, особиста порука та особисте зобов`язання не зможуть запобігти визначеним ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Так, ОСОБА_4 , має середню спеціальну освіту, раніше не судимий, має на утриманні неповнолітню дитину, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , характеризується негативно за місцем служби, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Обґрунтовуючи неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу прокурор послався на встановлені під час досудового розслідування та відображені у його клопотанні обставини вчинення кримінального правопорушення, ступінь його тяжкості, обґрунтування та ступінь вираженості наведених ризиків, а також те, що основним є ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду, у зв`язку з чим, лише тримання під вартою здатне забезпечити мету застосування запобіжного заходу, а не жоден більш м`який запобіжний захід.

Таку аргументацію, з огляду на обґрунтованість підозри, доведеність усіх наявних ризиків слідчий суддя вважає достатньою для висновку про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

Враховуючи викладене, існування доведених прокурором ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 , особливо тяжкого кримінального правопорушення в сфері злочинів проти життя та здоров`я населення, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, ті обставини, що ОСОБА_4 , відсутність даних щодо наявності міцних соціальних зв`язків у підозрюваного, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.

Таким чином, оцінюючи сукупність обставин, передбачених в ст. 178 КПК України, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

При постановленні даної ухвали слідчий суддя, керуючись п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 враховуючи, що останньому повідомлено, про підозру за ч. 1 ст. 115 КК України, а саме вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (умисне вбивство).

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 2, 7, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 1 (один) місяць 8 (вісім) днів - до 10 вересня 2024 року включно, без визначення розміру застави.

Зобов`язати слідчого СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_4 про тримання під вартою останнього.

Встановити строк дії ухвали до 10.09.2024 року (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 - в той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1