СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6676/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2024 року м. Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0002180, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.07.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, не одруженого, з вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

30.09.2024 року в провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002180, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.07.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, знаходиться кримінальне провадження № 0002180 від 02.07.2024 року, в якому повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

24.02.2022 року згідно з Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (зі змінами) у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні введено воєнний стан, який у подальшому продовжено. Зокрема відповідно до Указу № 271/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» (Указ затверджено Законом № 3484-ІХ від 08.05.2024) строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05:30 14.05.2024 року строком на 90 діб, тобто до 12.08.2024 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 31.12.2023 року в невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_4 перебуваючи в приміщенні гіпермаркету «Епіцентр» за адресою: м. Київ, вул. Берковецька, 6-В, в умовах воєнного стану, таємно викрав чуже майно, яке належить ТОВ «Епіцентр К», завдавши товариству майнової шкоди на загальну суму 49 999,17 грн (без урахування ПДВ).

Відчуваючи потребу в грошових коштах, ОСОБА_4 , усвідомлюючи що в країні введено воєнний стан, вирішив таємно викрасти чуже майно, яке належить ТОВ «Епіцентр К», з метою подальшого обернення його на свою користь та особистого збагачення. Так, 31.12.2023 року в невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_4 , перебуваючи на робочому зміні в гіпермаркеті «Епіцентр» ТОВ «Епіцентр К», що розташовується за адресою: м. Київ, вул. Берковецька, 6-В, користуючись тим, що за стійкою інформаційного центру відсутні працівники та тим, що за його діями ніхто з сторонніх осіб не спостерігає, взяв ключ який знаходився під робочим столом, після чого направився до сейфу в якому знаходилась побутова техніка. Продовжуючи свої протиправні дії, направленні на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , підійшов до сейфу, переконавшись, що в приміщенні відсутні працівники та ніхто з працівників за його діями не спостерігає, діючи таємно, умисно, шляхом відкриття замка заздалегідь взятим ключем, проник всередину сховища, а саме сейфу та заволодів чужим майном яке належить ТОВ «Епіцентр К», а саме: смартфон Apple iPhone 14 Pro Max 512 GB Spase Black, арт 31282646, с/н НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 , в кількості 1 шт., вартістю 49 999 грн. 17 коп. (без урахування ПДВ). Заволодівши таким чином чужим майном, що належить ТОВ «Епіцентр К» ОСОБА_4 , з місця вчинення кримінального правопорушення зник, яким в подальшому розпорядився на власний розсуд, тим самим спричинивши товариству майнової шкоди на загальну суму 49 999,17 грн (без урахування ПДВ).

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного із проникненням у сховище, вчиненого в умовах воєнного стану, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

26.09.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 , про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 , який повідомив про обставини вчиненого кримінального правопорушення; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , який повідомив про обставини вчиненого кримінального правопорушення; протоколом огляду місця події, згідно якого у свідка ОСОБА_9 було вилучено викрадене майно; іншими матеріалами в їх сукупності. Встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, п. 4 п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме про те, що підозрюваний ОСОБА_4 у випадку не застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або застосування більш м`якого запобіжного заходу, може вчинити спроби:переховуватися від органів досудового розслідування або суду;перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні проти клопотання заперечував, просив застосувати більш м`який запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт за адресою місцязнаходження майна, оскільки підозрюваний вину визнає готовий співпрацювати зі слідством, не притягувався раніше до кримінальної відповідальності, має у власності житло у м.Шостка, проживає з батьком.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні вказав, що він проживає у м.Шостка, неофіційно працевлаштований та працює, щоб повернути вкрадену ним суму, вину у вчиненому повністю визнає.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисників, дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

На даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу на момент розгляду відповідного клопотання.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Судом встановлено, що 23.09.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 30.09.2024 року надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 .

10.10.2024 року ОСОБА_4 затримано на підставі ухвали Святошинського районного суду м.Києва від 30.09.2024 року.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, та доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів крім тримання під вартою не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, підтверджуються зібраною у кримінальному провадженні сукупністю доказів.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке законом передбачено покарання від п`яти до восьми років, а отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим є достатньою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також прокурором у судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий суддя, відповідно до вимог ст.178 КПК України приймає до уваги інші дані про особу підозрюваного. Так, ОСОБА_4 перебував у розшуку, має у власності 0,25 % квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я підозрюваного щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування його під вартою.

За сукупності наведених обставин, слідчий суддя вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити, оскільки обставин, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосуванням до підозрюваного інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, які б усунули вказані ризики та забезпечили його належну процесуальну поведінку, не встановлено.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно з ч. 4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням окрім обставин кримінального правопорушення, ще й майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, обвинуваченого суд повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

При визначені розміру застави слідчий суддя враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, існуючі ризики, дані про особу підозрюваного, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, а тому суд вважає доцільним визначити підозрюваному ОСОБА_4 розмір застави в межах розміру застави, передбаченого п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560,00 грн та вважає, що саме такий розмір здатний забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та буде найбільш домірним заходом на теперішній час, який збалансовує інтереси суспільства і держави та інтереси підозрюваного.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком на два місяці обов`язки, визначені п. 1-3, 8, 9 ч. 5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 182-184, 193-194, 196, 369 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 08.12.2024 року включно та утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва, (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, банк отримувача ДКСУ, м.Київ; код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA1012089), після внесення якої ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 строком на два місяці обов`язки, передбачені ст.182 КПК України.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 15.10.2024 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1