УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю прокурора ОСОБА_2

підозрюваної ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання заступника начальника СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м.Києві Василя Засько, погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки Одеської області, Савранського району, с. Концеба, не працевлаштованої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України у кримінальному провадженні №0003624, відомості відносно якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05.09.2024 року, -

В С Т А Н О В И В :

06 вересня 2024 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання заступника начальника СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м.Києві Василя Засько, погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_3 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України у кримінальному провадженні №0003624, відомості відносно якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05.09.2024 року.

Обґрунтовуючи вказане клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділенням ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003624 від 05.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений час, але не пізніше 04.09.2024, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений, за невстановлених обставин, у ОСОБА_3 , за попередньою змовою із ОСОБА_6 , виник спільний злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання без мети збуту психотропних речовин у великих розмірах. З метою реалізації вказаного умислу у невстановлений досудовим розслідуванням час, дату та місці, за невстановлених обставин, ОСОБА_3 разом з ОСОБА_6 придбали у невстановленої слідством особи психотропні речовини у великих розмірах, після чого, почали незаконно зберігати за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 . Так, 04.09.2024 в період часу з 18 години 59 хвилин по 21 годину 35 хвилин, працівниками поліції проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_6 та ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено психотропні речовини у великих розмірах, які ОСОБА_6 та ОСОБА_3 незаконно придбали та зберігали без мети збуту, за попередньою змовою групою осіб.

04 вересня 2024 року ОСОБА_3 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

05 вересня 2024 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Слідчий зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання наявним ризикам, передбачених ст. 177, а саме: переховуватись від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Окрім того, зі змісту клопотання вбачається, що більш м`який запобіжний захід щодо підозрюваної не може бути застосовано, оскільки він не забезпечить належної процесуальної поведінки останньої та не зможе запобігти настанню заявлених ризиків.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 клопотання про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрювана ОСОБА_3 у судовому засіданні думку адвоката підтримувала та не заперечувала проти задоволення клопотання про застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваної, захисників, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділенням ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003624 від 05.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

04 вересня 2024 року ОСОБА_3 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

05 вересня 2024 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваної ОСОБА_3 від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваної винною у вчиненні кримінального правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється, що може спонукати її до вчинення спроби ухилитися від суду. Ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Встановлюючи ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

Тобто, ризик незаконного впливу існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що покази свідків у вказаному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_3 як підозрюваної, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що остання наділена потенційною можливістю впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Крім того, слідчий суддя вважає, що підозрювана ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення для уникнення відповідальності.

З огляду на вказане, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, міцності її соціальних та сімейних зв`язків, наявності неповнолітньої дитини, віку та стану здоров`я підозрюваної, її майнового стану, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого їй кримінального правопорушення.

У той же час, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя, також вважає за потрібним роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період добі, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 21, 22, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання заступника начальника СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_9 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, яким заборонити підозрюваній у період з 21:00 год. до 06:00 год. наступної доби залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у м.Києві, прокуратури та суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту в якому проживає підозрювана, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- утриматися від спілкування зі свідками та експертами у кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця свого проживання:

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити а межах строків досудового розслідування, а саме до 04.11.2024 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною, захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_10