Справа № 724/2974/24
Провадження № 1-кс/724/292/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2024 року слідчий суддя Хотинського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника СД відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, подане в рамках кримінального провадження №0000095 від 24.08.2024 року, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.4 ст.358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Хотинського районного суду надійшло клопотання начальника СД відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, подане в рамках кримінального провадження №0000095 від 24.08.2024 року, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.4 ст.358 КК України, яке погоджене прокурором Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_4 в якому просить накласти арешт з обмеженням права користування, розпорядження та відчуження на тимчасово вилучене майно, а саме на довідку військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 видану на ім`я ОСОБА_5 за №364 від 09.03.2024 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 видана на ім`я ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначив, 24.08.2024 близько 02:00 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 перебуваючи на КПП «Мамалига» використав завідомо недостовірну довідку про непридатність до військової служби та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного.

В ході огляду місця події, довідка військово-лікарської комісії про непридатність до військової служби видана на ім`я ОСОБА_5 , за №364 від 09.03.2024 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 видана на ім`я ОСОБА_5 , було вилучено та приєднано до матеріалів кримінального провадження №0000095.

Накладення арешту на довідку військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 видану на ім`я ОСОБА_5 за №364 від 09.03.2024 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 видана на ім`я ОСОБА_5 , мають значення, оскільки у подальшому може бути використано, як докази у кримінальному провадженні.

Виходячи з вищезазначеного, виникла необхідність у збереженні речових доказів: довідки військово-лікарської комісії про непридатність до військової служби видана на ім`я ОСОБА_5 за №364 від 09.03.2024 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 видана на ім`я ОСОБА_5 , для повного та неупередженого розслідування.

Начальник СД відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій він клопотання підтримав, просив його задовольнити, та здійснювати розгляд клопотання у його відсутності.

ОСОБА_5 про розгляд клопотання був повідомлений належним чином, про що свідчить телефонограма, однак в судове засідання він не з`явився, з будь-якими заявами, клопотаннями до суду не звертався.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Таким чином, зважаючи та те, що учасники судового засідання повідомлені про день, час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явилися, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд без їх участі.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Клопотання слідчого про арешт майна було надіслано поштою 26.08.2024 року, а надійшло до Хотинського районного суду Чернівецької області 28.08.2024 року.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що клопотання подано з дотриманням вимог, передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, крім іншого, доказом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що начальником СД ВП № 2 (м. Хотин) Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000095 від 24.08.2024 року, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.4 ст.358 КК України, по факту того, що 24.08.2024 близько 02:00 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 перебуваючи на КПП «Мамалига» використав завідомо недостовірну довідку про непридатність до військової служби та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного.

24.08.2024 року, в ході проведення огляду місця події у ОСОБА_5 було вилучено довідка військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 видану на ім`я ОСОБА_5 за №364 від 09.03.2024 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 видана на ім`я ОСОБА_5 .

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує положення ч. 2 ст. 173 КПК України, а саме: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Постановою начальника СД ВП № 2 (м.Хотин) Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 24.08.2024 року, довідка військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 видану на ім`я ОСОБА_5 за №364 від 09.03.2024 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 видана на ім`я ОСОБА_5 , було визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

За таких обставин, документи, а саме довідка військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 у АДРЕСА_2 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , відповідають критеріям зазначеним у статті 98 КПК України та є доказом кримінального правопорушення.

Також слід зазначити, що арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого, може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні кримінального правопорушення. Для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Враховуючи, що у разі не накладення арешту на тимчасово вилучене майно можуть бути втрачені сліди кримінального правопорушення, для чого слід забезпечити наявність вилученого майна, так як відсутність майна, яке являється речовим доказом у справі, може перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою необхідності проведення експертизи з метою всебічного, неупередженого та повного розслідування за кримінальним провадженням для встановлення об`єктивної істини, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити та накласти арешт на вказане майно.

Керуючись статтями 98, 170-173, 175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання начальника СД відділення поліції № 2 (м.Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, подане в рамках кримінального провадження №0000095 від 24.08.2024 року, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.4 ст.358 КК України - задовольнити.

Накласти арешт з обмеженням права користування, розпорядження та відчуження на тимчасово вилучене майно, а саме на довідку військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 видану на ім`я ОСОБА_5 за №364 від 09.03.2024 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 видана на ім`я ОСОБА_5 , з метою збереження їх як речових доказів.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_6 СКРИПНИК