ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/355/24 Справа № 699/1452/24 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючоїОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря за участю скаржника ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської областівід 13 вересня 2024 року за скаргою ОСОБА_6 на невнесення до ЄРДР відомостей щодо вчинення кримінального правопорушення сільським головою с. Мліїв Городищенського району Черкаської області за ст. 364 КК України,

в с т а н о в и в:

09.09.2024 ОСОБА_6 звернулася до суду із скаргою яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення.

Скарга мотивована тим, що Мліївський сільський голова ОСОБА_7 при призначенні на посаду директора комунального закладу «Територіальний центр соціального обслуговування (надання соціальних послуг)» Мліївської сільської ради ОСОБА_8 перевищив свої службові повноваження, що полягає в наступному. Відповідно до Статуту закладу директор призначається та звільняється з посади рішенням сільської ради за поданням голови сільської ради і заключає контракт з головою сільської ради. Посаду директора може займати особа, яка має вищу освіту (магістр, спеціаліст) відповідного напрямку роботи і стаж роботи на керівній посаді не менше як 3 роки. Натомість директора було призначено одноосібним розпорядженням Мліївського сільського голови ОСОБА_7 від 25.08.2023 №125-к, а депутати проголосували за її кандидатуру лише 29.11.2023, про що є рішення сесії Мліївської сільської ради. Освіта у новопризначеного директора - середня (8 класів), на керівних посадах не працювала. Скаржниця вважає, що в діях ОСОБА_7 маються ознаки кримінального правопорушення за ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської областівід 13 вересня 2024 року у задоволенні скарги відмовлено.

Ухвала суду мотивована тим, що суд не виключив, що для з`ясування того, чи мають відомості, зазначені скаржником в заяві, ознаки вчинення кримінального правопорушення, необхідно провести додаткову перевірку, а тому не може прийняти рішення по суті скарги, не маючи відомостей про прийняте посадовими особами ВП рішення.

Тому слідчий-суддя не знайшов підстав для задоволення вказаної скарги, що не позбавляє скаржника права повторно звернутись до суду у випадку прийняття посадовими особами ВП № 1 Черкаського РУП рішення про невнесення відомостей до ЄРДР по її заяві.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу слідчого-судді та постановити нову, якою зобов`язати відділення поліції №1 (м. Корсунь-Шевченківський) Черкаського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Черкаській області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, передбачине ч. 1 чт. 364 КК України за її повідомленням від 09.09.2024 та невідкладно розпочати досудове розслідування.

В обґрунтування мотивів апеляційної скарги вказує, що ні поліцією, ні слідчим суддею не взято до уваги, що згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Таким чином, законом встановлений чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання після отримання відповідної заяви чи повідомлення.

Прокурор в судове засідання не з`явився.

Участь учасників процесу в рамках апеляційного перегляду оскаржуваної скаржником ухвали слідчого судді в контексті вимог процесуального закону не є обов`язковою, у зв`язку із чим колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду скарги за відсутності прокурора.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення ОСОБА_6 , яка підтримала вимоги апеляційної скарги, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

З матеріалів справи вбачається, що 09.09.2024 ОСОБА_6 подала заяву про вчинення злочину, передбаченого ст. 364 КК України (зловживання владою або службовим становищем), зазначивши, що має статус викривача корупції та повідомивши, щоМліївський сільський голова ОСОБА_7 при призначенні на посаду директора комунального закладу «Територіальний центр соціального обслуговування (надання соціальних послуг)» Мліївської сільської ради ОСОБА_8 перевищив свої службові повноваження, що полягає в наступному. Відповідно до Статуту закладу директор призначається та звільняється з посади рішенням сільської ради за поданням голови сільської ради і заключає контракт з головою сільської ради. Посаду директора може займати особа, яка має вищу освіту (магістр, спеціаліст) відповідного напрямку роботи і стаж роботи на керівній посаді не менше як 3 роки. Натомість директора було призначено одноосібним розпорядженням Мліївського сільського голови ОСОБА_7 від 25.08.2023 №125-к, а депутати проголосували за її кандидатуру лише 29.11.2023, про що є рішення сесії Мліївської сільської ради. Освіта у новопризначеного директора - середня (8 класів), на керівних посадах не працювала. Такі дії завдали істотної шкоди правам та свободам громадян підопічних стаціонарного відділення ІНФОРМАЦІЯ_1 перевірили представники Уповноваженого Верховної Ради з прав людини та виявили численні порушення, що стосуються життя та здоровя громадян.

Разом із заявою ніяких документів ОСОБА_6 не подала.

На теперішній час по вказаній заяві триває перевірка для зясування того, чи мають відомості, зазначені ОСОБА_6 в заяві, ознаки вчинення кримінального правопорушення. Остаточне рішення не прийнято.

У скарзі слідчому судді ОСОБА_6 уточнила, що звернулась з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Кваліфікацією діянь за ч. 1 ст. 364 КК України є зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

З вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідує, що бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до вказаного реєстру впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положеннями ст. 25 КПК України (яка регламентує засаду публічності у кримінальному судочинстві) встановлено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Ця норма пов`язана з ч. 5 ст. 214 КПК України згідно якої до ЄРДР вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може мати місце лише у разі надходження до компетентного суб`єкта заяви, яка містить інформацію про вчинення саме кримінального правопорушення, та невнесення відповідного запису до ЄРДР протягом 24 годин з моменту надходження такої заяви.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Тобто слідчий, прокурор зобов`язані проаналізувати викладені в повідомленні про злочин фактичні обставини діяння та визначити попередньо, під ознаки якого злочину, передбаченого статтею Особливої частини КК України, таке діяння підпадає.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозвязку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зазначені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (злочин).

Отже, критерієм, що дає змогу вважати заяву про злочин такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, є наявність в ній обєктивних даних, які дійсно свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обовязково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VII визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя зясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобовязання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У відповідності до положення ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Колегія суддів звертає увагу на те, що посилання заявника на вимоги ст. 214 КПК України, відповідно до якої відмова у прийнятті та реєстрації заяви про кримінальне правопорушення не допускається, не є підставою для обов`язкового внесення відомостей до ЄРДР, якщо така заява не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, оскільки вбачається, що ця норма стосується лише процедури прийняття такої заяви.

У представлених матеріалах суд дійшов вірного висновку про відсутність правових підстав для задоволення скарги, оскільки матеріали справи не містять даних про не внесення даних до ЄРДР, та саме відсутність процесуального документу унеможливлює слідчого суддю перевірити бездіяльність уповноваженої особи з приводу невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог ст. 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а наведені доводи в апеляційній скарзі викладених в ній висновків суду не спростовують.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга не підлягає до задоволення, а ухвала слідчого судді має бути залишена без змін.

Керуючись ст.ст. 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської областівід 13 вересня 2024 року залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуюча ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4