Справа № 953/9394/24
н/п 1-кс/953/7705/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000872 від 19.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 436-2 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

16 жовтня 2024 року о 15:04 год. до канцелярії суду надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000872 від 19.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 436-2 КК України про арешт майна вилученого 15.10.2024 в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке належить на праві власності ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки Redmi 8 в чохлі чорного кольору з CIM картою НОМЕР_1 meil НОМЕР_2 ,imei НОМЕР_3 ; ноутбук марки Asus сірого кольору код продукту ОС 2 Windows -00258-60117-30248- НОМЕР_4 ; мобільний телефон марки Nomi imet НОМЕР_5 з сім картою НОМЕР_6 , власником якого є ОСОБА_5 , шляхом заборони користування.

Місцем зберігання визначити камеру схову речових доказів СУ ГУНП та матеріали кримінального провадження..

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000872 від 19.07.2024, за ознаками складу злочину. передбаченого ч. 2 ст. 436-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи, які мешкають на території Харківської області та в інших регіонах, через соціальні мережі, засоби масової інформації, під час публічних зборів, в тому числі на тимчасово окупованих територіях, поширюють розміщення військ ЗСУ, насмішки з військових підрозділів ЗСУ, публічно виправдовують, а також висловлюють підтримку діям Російської Федерації, збройним формуванням, тимчасовим окупаційним адміністраціям, які пов`язані зі збройною агресією проти України

В порядку ст. 40 КПК України оперативному підрозділу СКП ВСП ГУНП в Харківській області надано доручення на проведення слідчих (розшукових) дій, направлених на встановлення осіб, які через мережу Інтернет через соціальні мережі матеріалів, у яких містяться виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії Російської Федерації проти України, встановлення свідків вищевказаного кримінального правопорушення, провести моніторинг мережі Інтернет, соціальних мереж та у разі виявлення розповсюдження зазначеної інформації провести огляд інтернет сторінок, спільнот де може міститися така інформація.

На виконання доручення надійшов рапорт оперуповноваженого СКП ВСП ГУНП в Харківській області в Харківській області про те, що встановлено громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , який за допомогою всесвітньої мережі Інтернет, через соціальні мережі та месенджери поширює матеріали, у яких містяться виправдовування, визнання правомірною, відкрито підтримує збройну агресію Російської Федерації проти України.

15.10.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м Харкова проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 у ході якого було виявлено та вилучено предмети, які перераховані в клопотанні.

Вказані речі та документи 15.10.2024 року, визнані речовими доказами по кримінальному провадженню.

Слідчий до судового засідання не з`явився, подав заяву в якій клопотання підтримав, просив його розглянути за його відсутності.

Власник майна ОСОБА_5 до судового засідання не з`явився, однак, в матеріалах справи міститься заява про розгляд клопотання без його участі.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна, слідчого та прокурора.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що в провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000872 від 19.07.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 436-2 КК України (а.с. 4).

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 10.10.2024 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке належить на праві власності ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 33-34).

Метою проведення обшуку слідчий суддя зазначив: виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання і вилучення знаряддя вчинення злочину: комп`ютерної техніки (планшетів, ноутбуків) та мобільних телефонів, а також інших електронних носіїв інформації, які можуть мати значення для здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

15.10.2024 з 08:50 год. до 12:15 год. в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі обшуку (а.с. 35-39).

Клопотання про арешт майна подано до канцелярії суду 16.10.2024 о 15:04 год. (а.с. 1).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Таким чином, слідчим дотримано вимоги закону щодо звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням про арешт майна до суду.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідновимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Постановою слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 від. 15.10.2024, майно вилучене під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000872 від 19.07.2024 (а.с. 40-41).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Слідчим доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене відповідно до протоколу обшуку від 15.10.2024 майно, яке зазначено в клопотанні слідчим, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити власнику користування вказаним майном, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000872 від 19.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 436-2 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 15.10.2024 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки Redmi 8 в чохлі чорного кольору з CIM картою НОМЕР_1 meil НОМЕР_2 ,imei НОМЕР_3 ; ноутбук марки Asus сірого кольору код продукту ОС 2 Windows -00258-60117-30248- НОМЕР_4 ; мобільний телефон марки Nomi imet НОМЕР_5 з сім картою НОМЕР_6 , що належать ОСОБА_5 , шляхом заборони користування, - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Визначити місце зберігання речових доказів відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України», а саме: камеру схову речових доказів СУ ГУНП та матеріали кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1