ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/3238/24 Справа № 173/406/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

03 жовтня 2024 року м. Дніпро

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду ОСОБА_2 , ознайомившись з апеляційною скаргою, подану від імені ОСОБА_3 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровська від 25 вересня 2024 року про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

ВСТАНОВИЛА:

02 жовтня 2024 року надійшла вищезазначена апеляційна скарга на ухвалу Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровська від 25 вересня 2024 року про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Перевіривши апеляційну скаргу на її прийнятність до апеляційного розгляду, суддя-доповідач доходить наступних висновків.

Відповідно до п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

За змістом ст. 116 КПК процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою, якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 13 Закону України «Попереднє ув`язнення» заяви осіб з питань оскарження в судовому порядку рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, а також оскарження ухвал слідчого судді про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою або продовження строків тримання під вартою, або про застосування тимчасового чи екстрадиційного арешту надсилаються адміністрацією місця попереднього ув`язнення до визначеного законом суду протягом доби з часу їх подання.

Інші скарги, заяви, клопотання і листи, пов`язані з кримінальним провадженням, не пізніше трьох діб із часу їх подачі надсилаються адміністрацією місця попереднього ув`язнення особі або органу, які здійснюють кримінальне провадження. Ця особа або орган розглядають їх у встановленому законом порядку. Скарги, заяви і листи, що містять відомості, розголошення яких може перешкодити кримінальному провадженню, за належністю не надсилаються, а передаються на розгляд особі або органу, які здійснюють кримінальне провадження, про що сповіщаються особа, яка перебуває під вартою, та прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів при проведенні досудового розслідування.

З наведених положень закону слідує, що особи, які утримуються під вартою здійснюють листування, в тому числі із судами, через адміністрацію установи.

Як вбачається з апеляційної скарги вона подана електронним листом на електронну адресу апеляційного суду, скарга надрукована за допомогою комп`ютерної техніки або мобільного телефону, тобто машинописним текстом, тобто не через адміністрацію установи виконання покарань, оскільки відсутня відмітка адміністрації установи попереднього ув`язнення про дату прийняття та реєстрації цієї апеляційної скарги.

Враховуючи вищевикладене, відсутні підстави вважати, що вищезазначена апеляційна скарга подана ОСОБА_3 , у зв`язку з чим суддя-доповідач позбавлений можливості ідентифікувати суб`єкта звернення з апеляційною скаргою.

Крім того, апеляційна скарга викладена іноземною мовою, що суперечить вимогам чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 КПК кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Частиною 1 ст. 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У Рішеннях Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року № 10-рп/99 та від 14 липня 2021 року № 1-р/2021 зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Також ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92 Конституції України регламентовано, що застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається виключно законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Згідно із ч. 1 ст. 29 КПК кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

За таких обставин, при оскарженні до апеляційного суду судового рішення, скарга має бути викладена українською мовою чи в перекладі на державну мову. Це надає суду можливість зрозуміти її зміст, перевірити дотримання особою, яка подає апеляційну скаргу, положень ст. 396 КПК і визначитися щодо прийняття скарги до провадження.

Натомість викладення скарги іноземною мовою є перешкодою у виконанні судом своїх обов`язків, визначених процесуальним законом.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19 вересня 2022 року (справа № 521/12324/18, провадження № 51-5817 кмо 21).

Відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК, апеляційна скарга повертається, якщо апеляційну скаргу подала особа, яка не має права подавати апеляційну скаргу.

За змістом ч. 3 ст. 407 КПК за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали про продовження строку тримання під вартою, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Враховуючи, що положення ч. 3 ст. 407 та ст. 422-1 КПК України не передбачають залишення апеляційної скарги в цій категорії справ без руху, апеляційна скарга піддягає поверненню на підставі п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК, що не позбавляє особу права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому КПК, із зазначенням поважності причин пропуску такого строку та клопотанням про його поновлення.

Виходячи з вищевикладеного, суддя-доповідач доходить висновку, що вказані обставини є перешкодою для відкриття апеляційного провадження, а тому апеляційна скарга підлягає поверненню на підставі п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК.

Керуючись статтями 395, 399 КПК, суддя-доповідач

ПОСТАНОВИВ:

Повернути апеляційну скаргу, подану від імені ОСОБА_3 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровська від 25 вересня 2024 року про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою невідкладно надіслати до ДУ «Дніпровської установи виконання покарань № 4» для вручення обвинуваченому ОСОБА_3 .

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення безпосередньо до суду касаційної інстанції, а обвинуваченим, який тримається під вартою в той самий строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_2