Провадження №1-кс/712/4980/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Соснівського районного суду м. Черкаси клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003288 від 03.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До суду звернулася прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0003288 від 03.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що 03.10.2024 до ЧРУП ГУНП в Черкаській області ГУНП в Черкаській області надійшли матеріали, про те, що за адресою: АДРЕСА_1 у приміщені магазину "Велмарт", невідома особа, таємно, в умовах воєнного стану, заволоділа мобільним телефоном Самсунг гелексі М33, який належить ОСОБА_4 , (ЄО №58118 від 03.10.2024, № 55544 від 22.09.2024).

04.10.2024, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 видав працівникам поліції мобільний телефон Samsung Galaxy M33, імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який було того ж дня вилучено в ході огляду місця події за адресою: м. Черкаси, вул. Сумгаїтська, біля зупинки «Зоопарк».

Вказаний телефон 04.10.2024 був оглянутий та визнаний речовим доказом в кримінальному провадженні оскільки він відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а саме мобільний телефон Samsung Galaxy M33, імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 є об`єктом кримінально протиправних дій.

Прокурор зазначає, що мобільний телефон Samsung Galaxy M33, імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який 04.10.2024, ОСОБА_5 видав працівникам поліції та який було того ж дня вилучено в ході огляду місця події за адресою: м. Черкаси, вул. Сумгаїтська, біля зупинки «Зоопарк», є об`єктом кримінально протиправних дій.

Прокурор в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання просить задовольнити у повному обсязі.

Власник майна в судове засідання не з`явився, подав заяву у якій просить розглянути клопотання без її участі.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до частини 4 статті 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Дослідивши клопотання, наявні в матеріалах докази, вважаю клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Стаття 98 КПК України передбачає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №10003288 від 03.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.10.2024 до ЧРУП ГУНП в Черкаській області ГУНП в Черкаській області надійшли матеріали, про те, що за адресою: АДРЕСА_1 у приміщені магазину "Велмарт", невідома особа, таємно, в умовах воєнного стану, заволоділа мобільним телефоном Самсунг гелексі М33, який належить ОСОБА_4 , (ЄО №58118 від 03.10.2024, № 55544 від 22.09.2024).

04.10.2024, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 видав працівникам поліції мобільний телефон Samsung Galaxy M33, імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який було того ж дня вилучено в ході огляду місця події за адресою: м. Черкаси, вул. Сумгаїтська, біля зупинки «Зоопарк».

04.10.2024 постановою старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_6 вказаний телефон визнаний речовим доказом.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Вилучені речі містить на собі сліди кримінального правопорушення, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто підпадає під вимоги ст. 98 КПК України. Викладене є прямою підставою для накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення кримінального провадження.

Зважаючи на те, що майно, зазначене в клопотанні, є речовим доказом по даному кримінальному провадженню, яке може мати істотне значення в ході розслідування кримінального провадження, містить на собі сліди кримінального правопорушення, необхідно провести слідчі дії, зокрема, призначити судові експертизи, а тому з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення речових доказів, слідчий суддя вважає, що є необхідність в накладенні арешту на зазначене майно, оскільки в інший спосіб неможливо належним чином запобігти ризикам знищення цього майна та втраті вагомих доказів кримінального провадження.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Порядок зберігання арештованого майна визначено положеннями «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Керуючись ст.ст.98, 131, 132, 167, 170 ,171, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон Samsung Galaxy M33, імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який 04.10.2024, ОСОБА_5 видав працівникам поліції та який було того ж дня вилучено в ході огляду місця події за адресою: м. Черкаси, вул. Сумгаїтська, біля зупинки «Зоопарк», який на праві приватної власності належить потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заборонити користування та розпорядження вказаним майном

Виконання ухвали покласти на слідчих, включених до групи слідчих у кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1