Справа №710/1460/24
Номер провадження 1-кп/710/151/24
УХВАЛА

про призначення до судового розгляду

та щодо запобіжного заходу

04.10.2024 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора прокурора Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

провівши в приміщенні Шполянського районного суду Черкаської області в залі суду підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0001068 відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України

ВСТАНОВИВ:

01.10.2024 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001068 відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

01102024 ухвалою суду було призначено підготовче судове засідання.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просить постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення акту не вбачає. Прокурор також подав клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як вважає, що ризики, визначені п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України не перестали існувати.

Потерпіла підтримала позицію прокурора щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, а щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повідомила, що пробачила обвинуваченого та немає до нього будь-яких претензій.

Обвинувачений та його захисник підтримали позицію прокурора щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, а щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, вказавши що до обвинуваченого може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, мотивували тим, що прокурором не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України та у обвинуваченого стійкі соціальні зв`язки і він буде з`являтися у всі судові засідання.

Заслухавши учасників, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Шполянському районному суду Черкаської області.

Підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України та зупинення кримінального провадження немає.

Обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

За таких обставин є достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Відповідно до ст.27 КПК України кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання і може розглядатися у відкритому судовому засіданні із забезпеченням під час судового розгляду кримінального провадження повного фіксування судового засідання за допомогою звуко та відеозаписувального технічного засобу.

Ухвалою слідчого суді Звенигородського районного суду Черкаської області від 13.08.2024 обрано підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10.10.2024.

Розглянувши клопотання про продовження строку застосування заходу забезпечення, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора з наступних підстав.

Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_5 обвинувачується в тому, що він приблизно о 08 год. 12.08.2024, перебуваючи за місцем свого проживання, у будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, в ході сварки на ґрунті ревнощів, маючи прямий умисел на заподіяння тілесних ушкоджень потерпілій, усвідомлюючи суспільно-небезпечний, протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, наніс один удар ножем в живіт ОСОБА_4 , з якою спільно проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 заподіяв потерпілій ОСОБА_4 тілесне ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення з наскрізним пошкодженням шлунку, пошкодженням брижі поперечно-ободової кишки, внутрішньо-черевної кровотечі, тим самим вчинив кримінальне правопорушення, пов`язане з домашнім насильством, а саме фізичне насильство відносно потерпілого.

Таким чином, орган досудового розслідування кваліфікував дії ОСОБА_5 як вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодженні, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 . прокурор мотивував наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовані тим, що ОСОБА_5 усвідомлює, що за вчинений злочин в разі доведення його вини йому загрожує покарання у вигляді від 5 до 8 років позбавлення волі, а тому є підстави вважати, що під острахом кримінальної відповідальності усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення, з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Також обвинувачений близько знайомий з потерпілою та свідками у кримінальному провадженні, тому перебуваючи на волі може незаконно впливати шляхом вмовляння чи залякування свідків та потерпілої, здійснення на них психологічного тиску, або погроз їм застосування фізичною розправою з метою зміни показань на його користь тощо. Крім того, за матеріалами досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_5 вчинив даний злочин на ґрунті ревнощів і маючи неприязнь до ОСОБА_4 , а тому є підстави вважати, що він матиме бажання продовжити злочин, пов`язаний із заподіянням тілесних ушкоджень ОСОБА_4 чи іншим особам. Тому прокурор звернувся до суду з цим клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Надаючи оцінку ризикам наведеним у клопотанні суд вважає обґрунтованими доводи сторони обвинувачення про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, обвинувачений, з метою уникнення від покаранням може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Також суд враховує, що ОСОБА_5 та потерпіла ОСОБА_4 проживають за однією адресою АДРЕСА_1 , не має постійного місця роботи.

Крім того, враховуючи, що ще не допитані ані потерпіла, ані свідки в кримінальному провадженні, тому існують підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння чи залякування на свідків у кримінальному провадженні.

Разом з тим наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та наявність обґрунтованої підозри унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного засобу, а тому суд вважає, що мають місце підстави для продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Отже клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення .

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право в даному випадку визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від 20до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи питання щодо розміру застави слідчий суддя враховує, що її розмір спрямований на забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного з метою виконання покладених на нього обов`язків, недопущення продовження злочинної діяльності, вчинення нових кримінальних правопорушень чи вчинення дій, спрямованих на перешкоджанню встановленні усіх обставин у кримінальному провадженні, при цьому розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

За таких обставин, задля досягнення дієвості кримінального провадження, запобігання існуючим ризикам, недопущення негативного впливу обвинуваченого хід судового розгляду, суд вважає призначити заставу у сумі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на даний час становить 60560,00 грн., з покладенням на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави, зокрема: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу суду; 3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та інші документи, що дають право на виїзд за кордон.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 194, 196, 206, 314-315 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Кримінальне провадження № 0001068 відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шполянського районного суду Черкаської області на 09.10.2024 о 11-30 годині.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Викликати в судове засідання прокурора, потерпілу, обвинуваченого та його захисника.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Млачівка Поліського району Київської області, українця, громадянин України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта середня, не працюючого, не одруженого, раніше не судимого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком два місяці, тобто до 04.12.2024.

Строк дії ухвали щодо продовження запобіжного заходу до 04.12.2024.

Визначити розмір застави, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 коп. (20 х 3028 грн.= 60 560), у разі внесення якої ОСОБА_5 звільнити з-під варти.

Обвинувачений ОСОБА_5 , або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

У разі внесення застави, звільнити обвинуваченим з-під варти та покласти на нього такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з місця проживання без їх дозволу; повідомляти прокурора, суд про зміну місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та інші документи, що дають право на виїзд за кордон (за наявності).

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 04.12.2024.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1