н/п 1-кс/953/7227/24
"21" жовтня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
Представник власника майна в клопотанні також зазначив, що вважає арешт накладений на належні товариству банківські рахунки необґрунтованим зважаючи на те, що чинне кримінальне процесуальне законодавство дозволяє накладення арешту на гроші з метою збереження речових доказів виключно у випадку наявності достатніх підстав для їх віднесення до кримінально-процесуальної категорії речових доказів. Представник власника майна зазначає, що на банківському рахунку не зберігаються індивідуально визначені кошти власника рахунку, відповідна сума грошових коштів обліковується банком на рахунку під зобов`язання банку за дорученням власника рахунку перерахувати/зарахувати відповідну суму грошових коштів у межах такої суми, а тому безготівкові кошти не є індивідуалізованими матеріальними об`єктами. Тому накладення арешту на грошові кошти, що обліковуються на рахунках, враховуючи їх нематеріальний і не індивідуалізований характер, не узгоджується з заявленою метою збереження речових доказів, оскільки їх неможливо використати як доказ у кримінальному провадженні.
Крім того, представник власника майна зазначає, що в ухвалі про накладення арешту на майно відсутні будь-які дані, які б вказували, що належні товариству кошти, які знаходяться на банківських рахунках набуті кримінально-протиправним шляхом, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. У зв`язку з чим, представник власника майна зазначає, що зважаючи на відсутність підтвердження того, що грошові кошти на рахунках товариства відповідають ознакам речових доказів, недоведеність причетності товариства до вчинення злочину в рамках цього кримінального провадження, він вважає неспівмірним подальше застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, а тому просить скасувати арешт.
Представник власника майна в судове засідання не з`явився, в прохальній частині клопотання просив розглядати клопотання без участі представника ТОВ «ІТ-Техномарк».
Слідчий суддя, вивчивши надані документи та матеріали, приходить до наступного.
Слідчим суддею достовірно встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.03.2018 задоволено клопотання прокурора, накладено арешт, шляхом заборони користування, в тому числі на на грошові кошти, які обліковуються на рахунках, зокрема на грошові кошти ТОВ «ІТ-Техномарк», що знаходяться на банківському рахунку ТОВ «ІТ-Техномарк» № НОМЕР_1 , відкритого в Київському ГРУ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК».
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, його захисника, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Окрім того, обґрунтованість накладення арешту ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26.03.2018 на вказане майно перевірялася Київським апеляційним судом, та ухвала суду першої інстанції залишена без змін.
А тому слідчий суддя вважає передчасним скасування арешту з майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26.03.2018.
Керуючись ст. ст. 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1