УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час у кримінальному провадженні № 0000112 від 06.11.2023 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Алчевськ, Луганської області, з вищою освітою, одруженого, є учасником бойових дій, має інвалідність другої групи, обіймає посаду директора Департаменту громадського порядку і цивільного захисту Дніпровської міської ради, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.3 ст. 27 ч.5 ст. 191 КК України

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час у кримінальному провадженні № 0000112 від 06.11.2023 відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.3 ст. 27 ч.5 ст. 191 КК України.

Клопотання мотивоване тим, детективами Другого відділу детективів Підрозділу детективів із розслідування кримінальних проваджень у податковій сфері БЕБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000112 від 06.11.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 2051, ч. 1 ст. 263 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється прокурорами Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону.

Як зазначає прокурор у клопотанні, 06.08.2024 ОСОБА_6 повідомлено про зміну підозри, а саме те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва, у порядку ст. 200 КПК України, підозрюваному ОСОБА_6 змінено запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання на інший, а саме на запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 2 000 000 гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, строком до 10 жовтня 2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20.08.2024 зазначену ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва - скасовано та постановлено нову, якою підозрюваному ОСОБА_6 змінено запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання на інший, а саме на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період часу з 23:00 години до 06:00 години, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, строком до 10 жовтня 2024 року.

У клопотанні прокурор зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень підтверджується письмовими матеріалами кримінального провадження, а саме: повідомленням УСР у Дніпропетровській області ДСР НП України про вчинення кримінального правопорушення; рапортами УСР у Дніпропетровській області ДСР НП України щодо причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінальних правопорушень; програмою щодо сприяння територіальній обороні міста Дніпра на 2022-2026 роки, затвердженою рішенням Дніпровської міської ради від 23.02.2022 за № 28/16; положенням про департамент громадського порядку і цивільного захисту Дніпровської міської ради затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 30.03.2022 за № 10/19; договорами постачання товару від 03.10.2022 за № 34, від 03.10.2022 за № 35, від 03.10.2022 за № 36, від 03.10.2022 за № 37, від 25.10.2022 за № 22, від 25.10.2022 за № 23, від 30.03.2023 № 24, від 24.05.2023 за № 28, від 29.05.2023 за № 30, від 29.05.2023 за № 31, від 05.06.2023 за № 32, від 12.06.2023 за № 33, від 12.06.2023 за № 34, видатковими накладними від 04.10.2022 за № 16, від 04.10.2022 за № 17, від 04.10.2022 за № 19, від 04.10.2022 за № 18, від 01.11.2022 за № 20, від 01.11.2022 за № 21, від 03.04.2023 за № 114, від 31.05.2023 за № 4618, від 08.06.2023 за № 4854, від 29.05.2023 за № 194, від 15.06.2023 за № 5193, від 06.07.2023 за № 6166, від 06.07.2023 за № 6164, платіжними інструкції від 05.10.2022 за № 4, № 5, № 146, № 148, № 149, № 150, від 03.11.2022 за № 158, від 03.11.2022 за № 159, від 12.04.2023 за № 2, від 01.06.2023 за № 5, від 09.06.2023 за № 6 та № 22, від 30.05.2023 за № 4, від 29.06.2023 за № 7 та № 22, від 13.07.2023 за № 9, від 12.07.2023 за № 8, від 13.07.2023 за № 23, висновком експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи від 04.03.2024 за № 05/02/2024, висновками судових почеркознавчих експертиз від 24.06.2024 №СЕ-19/104-24/22471-ПЧ та №СЕ-19/104-24/22487-ПЧ, висновками судових товарознавчих експертиз від 26.04.2024 №СЕ-19/104-24/17118-ТВ та від 01.07.2024 №СЕ-19/104-24/23433-ТВ, висновком експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи від 25.07.2024 за № 11/07/2024-2, витягом зі Звіту Державної аудиторської служби від 02.04.2024 «Про результати державного фінансового аудиту бюджету міста Дніпро» та довідкою Державної аудиторської служби від 14.02.2024, протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , іншими матеріалами кримінального провадження, як самостійно так і у сукупності.

У своєму клопотанні прокурор звертає увагу суду на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі, зазначив, що в даному кримінальному провадженні здійснюється досудове розслідування, підозра ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується матеріалами кримінального провадження. Просив клопотання задовольнити та продовжити відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, з огляду на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного. Пояснив, що протягом часу здійснення досудового розслідування, та після зміни повідомлення про підозру, підозрюваний не допускав порушення процесуальної поведінки.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що підозрюваного ОСОБА_6 вже було допитано в межах даного кримінального провадження, проведено обшуки, а також з останнім проведено комплекс слідчих дій, тому ризики на які посилається прокурор є лише припущенням з боку сторони обвинувачення, звернув увагу, що іншим підозрюваним в даному кримінальному провадженні було змінено запобіжний захід на особисте зобов`язання. Також зазначив, що обґрунтування підозри містяться у посиланні сторони обвинувачення на висновок експерта, хоча вказаний висновок є необґрунтований, оскільки стороною захисту було проведено експертизу та висновки експертів сильно відрізняються. Просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, а також долучив додаткові документи.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, підозра ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення є необґрунтованою та ґрунтується лише не припущеннях сторони обвинувачення. Наразі немає слідчих дій які необхідно провести та які обґрунтовують необхідність продовження відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, висновок експерта, який є основним доказом щодо підозри є необґрунтованим та має ряд неточностей, експертизу проведено поверхнево. Ризики необґрунтовані та ґрунтуються лише на припущеннях прокурора. Просив відмовити в задоволенні клопотання, а у разі прийняття рішення про обґрунтованість підозри, просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, а також долучив додаткові документи. Крім того зазначив, що ОСОБА_6 має другу групу інвалідності.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію захисників.

У судовому засіданні було встановлено, що детективами Другого відділу детективів Підрозділу детективів із розслідування кримінальних проваджень у податковій сфері БЕБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000112 від 06.11.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 2051, ч. 1 ст. 263 КК України.

06 серпня 2024 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.3 ст. 27 ч.5 ст. 191 КК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20.08.2024 ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 12.08.2024 - скасовано та постановлено нову, застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період часу з 23:00 години до 06:00 години, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, строком до 10 жовтня 2024 року.

18.07.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/25548/24 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до 25.10.2024.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Статтею 181 ч. 6 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу (порядок продовження строку тримання під вартою). Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих, з огляду на викладене, стороною обвинувачення слідчій судді надано достатньо доказів, які би свідчили про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 на даному етапі кримінального провадження

З урахуванням положень ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під домашнім арештом, якщо прокурор не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного під домашнім арештом ( обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, та обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали).

Загалом ст. 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до п.175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Водночас, досудове розслідування не завершено.

Як встановлено в судовому засіданні, відповідно до повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 06.08.2024 року ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.3 ст. 27 ч.5 ст. 191 КК України, за що передбачене покарання позбавленням волі на строк до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні довести суду обставини, на які вони посилаються.

Так, відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Суд, в свою чергу повинен ретельно дослідити наявні докази вказаних ризиків, проаналізувати, дати належну оцінку в кожній конкретній справі. Це узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який у своєму рішенні у справі «Кобець проти України» зазначив, що «Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (також рішення у справі «Авшар проти Туреччини». Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Необхідність продовження саме запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту полягає у забезпеченні виконання підозрюваним ОСОБА_6 уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, згідно доводів прокурора.

Стосовно загрози втечі, практика ЄСПЛ виходить з того, що якщо тяжкість покарання, якому може бути підданий підозрюваний, чи обвинувачений можна законно розглядати, як таку, що може спонукати до втечі, однак можливість жорстокого засудження є недостатньою для виправдання тримання під вартою. При цьому загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місціРизик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання («Сулаоя проти Естонії», «Панченко проти Росії») та зменшується зі збігом часу, проведеного під вартою («Ноймайстер проти Австрії»).

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_6 усвідомлюючи міру покарання за вчинення ним тяжкого та особливо тяжкого кримінального правопорушення ймовірно може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, та враховуючи, що в кримінальному провадженні безпосередньо судом не допитані свідки, ризик впливу на них є цілком ймовірним.

При цьому, слідча суддя враховує особу підозрюваного, міцність його соціальних зав`язків, відсутність судимостей та майновий стан, а також інші обставини, які характеризують його особу й спосіб життя, те що останній належним чином виконує свої процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини шостої ст.181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Таким чином, продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту можливо за наявності строку досудового розслідування, в його межах, а також зазначення в ньому передбачених частиною третьою статті 199 КПК України відомостей, а саме: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення, слідча суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених п.1 та п.2 ч.1 ст. 194 КПК України, і не доведено того, що більш м`який запобіжний захід є недостатнім для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні.

Згідно з ч.4 ст. 194 КПК України у разі, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

В той же час, доводи сторони захисту щодо суті підозри, слід перевірити під час подальшого проведення досудового розслідування, докази щодо обґрунтованості підозри на їх належність та допустимість мають бути перевірені в судовому засіданні складом суду під час судового розгляду справи по суті та їм буде надана відповідна правова оцінка, з огляду на те, що слідчому судді на момент розгляду клопотання не надається весь обсяг доказів у кримінальному провадженні та досудове розслідування продовжено.

Враховуючи конкретні обставини інкримінованих кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 , наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого та особливо тяжкого кримінального правопорушення, суворість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, дані про його особу, слідча суддя приходить до висновку, що прокурор в суді не довів, що наведені в клопотанні обставини виправдовують продовження застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу, як домашній арешт, у зв`язку із чим в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

У той же час, відповідно до ч.4 ст.194 КПК слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком до 25 жовтня 2024 року включно з покладанням певних обов`язків, передбачених ч.5 даної статті, що буде достатнім для досягнення мети запобігання встановленим ризикам.

Керуючись ст. ст. 131,132, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Клопотання прокурора залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду у даному кримінальному провадженні;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, засобів зв`язку;

-утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити в межах строку досудового розслідування до 25 жовтня 2024 року включно.

Підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , письмово під підпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на детектива в даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскарження до Київського апеляційного суду в частині відмови в задоволенні клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідча суддя ОСОБА_1