Справа № 953/6749/24
н/п 1-кс/953/5674/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2024 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання старшого слідчого 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області капітан юстиції ОСОБА_3 погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000367 від 18.03.2024 за ч. 2 ст. 111 КК України, про арешт майна,

встановив :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

До Київського районного суду м. Харкова 31.07.2024 року, надійшло вказане клопотання, в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно, вилучене 31.07.2024 під час проведення обшуку у кв. АДРЕСА_1 , наступні речі, які належать громадянину України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мобільний телефон Redmi Note 8T, Модель М1908С3XG, SN: НОМЕР_1 , Imei 1 НОМЕР_2 Imei 2: НОМЕР_3 , Номер мобільного оператора : НОМЕР_4 , з ІД-акаунтом Id: НОМЕР_5 та підписаний як " ОСОБА_6 ????". ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час дії воєнного стану на території Харківської області умисно здійснює дії на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній, економічній, інформаційній безпеці України шляхом переходу на бік ворога в період збройного конфлікту та надання іноземній державі РФ, її представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України.

Під час обшуку 31.07.2024 за місцем фактичного проживання підозрюваного ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 виявлено та вилучено:

мобільний телефон Redmi Note 8T, Модель М1908С3XG, SN: НОМЕР_1 , Imei 1 НОМЕР_2 Imei 2: НОМЕР_3 , Номер мобільного оператора : НОМЕР_4 , з ІД-акаунтом Id: НОМЕР_5 та підписаний як " ОСОБА_6 ????". ОСОБА_5

Аркуш паперу формату А4 з рукописним написом синього кольору з написом: Я, ОСОБА_7 , 16.05.2000 года рождения, добровольно соглашаюсь сотрудничать с органом Федеральной службы безопасности Российской Федерации, обязуюсь выполнять поставленные задачи, а именно передавать информацию о скоплении техники и военнослужащих Украины с целью нанесения по ним ракетных ударов. Данную информацию обязуюсь хранить в тайне и передавать исключительно сотруднику ФСБ РФ в мессенджере «Telegram» по номеру телефона: від користувача, що викорустовує номер мобільного телефону для входу в обліковий запис в застосунку «Telegram»: « НОМЕР_6 . Для дальнейшого сотрудничества выбираю псевдоним «Охотник» Z.

31.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів;

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно

будь якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Предмети, вилучені 31.07.2024 за результатом проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , відповідають критеріям ст. 98 КПК України та можуть свідчити про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

31.07.2024 вищевказані речі визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатимуть встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути відчужене, приховане або пошкоджене або зумовить труднощі в частині забезпечення можливого цивільного позову.

Позиції учасників кримінального провадження

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, в матеріалах справи міститься заява прокурора, в якій останній просить розгляд клопотання про арешт майна проводити без участі прокурора. Клопотання підтримує в повному обсязі.

В судове засідання власник майна ОСОБА_5 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. Надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали

Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції України в Харківській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному 18.03.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000367 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним клопотання задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оскільки накладення арешту на майно презюмує втручання у право на володіння цим майном фізичної або юридичної особи, слід також враховувати, що такий захід має бути як відповідним поставленій меті, так і пропорційним їй, що визначено в рішенні у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» (Case of James and others v. the United Kingdom) № 8793/79 від 21 лютого 1986 року, Series A, № 98.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, а також забезпечення збереження речових доказів.

Розглядом клопотання не встановлено, що накладення арешту на це майно суперечитиме положенням ч.4 ст.173 КПК України.

Так само для оцінки мети поданого клопотання арешт з метою збереження речових доказів, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є засобом вчинення кримінального правопорушення, може містити на собі інформацію вчинення кримінальних правопорушень, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна надалі може перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що для забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні, а також з урахуванням того, що вилучене майно відповідає критеріям, визначеним ч.1 ст.98 КПК України, на нього необхідно накласти арешт.

На підставі викладеного, керуючись статтями 167,170-173 КПК України, слідчий суддя-

постановив:

Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене 31.07.2024 року під час проведення обшуку у кв. АДРЕСА_1 , наступні речі, які належать громадянину України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,:

- мобільний телефон Redmi Note 8T, Модель М1908С3XG, SN: НОМЕР_1 , Imei 1 НОМЕР_2 Imei 2: НОМЕР_3 , Номер мобільного оператора : НОМЕР_4 , з ІД-акаунтом Id: НОМЕР_5 та підписаний як " ОСОБА_6 ????". ОСОБА_5 ; аркуш паперу формату А4 з рукописним написом синього кольору з написом: Я, ОСОБА_7 , 16.05.2000 года рождения, добровольно соглашаюсь сотрудничать с органом Федеральной службы безопасности Российской Федерации, обязуюсь выполнять поставленные задачи, а именно передавать информацию о скоплении техники и военнослужащих Украины с целью нанесения по ним ракетных ударов. Данную информацию обязуюсь хранить в тайне и передавать исключительно сотруднику ФСБ РФ в мессенджере «Telegram» по номеру телефона: від користувача, що викорустовує номер мобільного телефону для входу в обліковий запис в застосунку «Telegram»: « НОМЕР_6 . Для дальнейшого сотрудничества выбираю псевдоним «Охотник» Z - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Зберігання майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1