УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , при секретарі ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, з вищою освітою, одруженому, є інвалідом другої групи, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 111-2 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000312 від 04.04.2024 року

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 111-2 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000312 від 04.04.2024 року.

Клопотання мотивоване тим, що ГСУ Служби безпеки України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000312 внесеного до ЄРДР 04.04.2024 року. 05 квітня 2024 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_4 було оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 111-2 КК України.

06 квітня 2024 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави. Однак, обраний запобіжний захід є занадто суворим з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та стану досудового розслідування.

В той же час діяльність ОСОБА_4 не мала на меті заподіяння шкоди національній безпеці України та взагалі будь-якої шкоди інтересам України.

Ініціатор клопотання зазначає, що не доведено наявності обґрунтованих ризиків передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, які б виправдовували тримання під вартою ОСОБА_4 Жоден з ризиків є не мотивованим, не підтвердженим належним та допустимим доказом, і є лише шаблонними тезами органу досудового розслідування не маючі нічого спільного з індивідуалізацією розслідування провадження.

ОСОБА_4 добровільно та активно співпрацює із органом досудового розслідування. З самого початку розслідування, надає детальні показання та ініціює проведення слідчих дій, раніше є не судимим, має постійне місце роботи та проживання в місті Харкові. Має на утриманні матір похилого віку ОСОБА_7 , яка відповідно до медичної документації та висновку ЛКК потребує постійного стороннього догляду. При цьому ОСОБА_4 є єдиним сином своєї матері. Тобто, усталені соціальні зв`язки, наявність осіб, які знаходяться на його утриманні, нівелюють можливі ризики щодо переховування від органів досудового розслідування або суду.

Адвокат ОСОБА_3 зазначає, що досудове розслідування ведеться вкрай повільно, комп`ютерна техніка та інші носії інформації були вилучені ще 04 квітня 2024 року, а відповідні експертизи були призначені лише вкінці травня поточного року. Допити ОСОБА_4 для з`ясування тих чи інших обставин по провадженню відбуваються лише за ініціативи сторони захисту.

Водночас, ОСОБА_4 має можливість внесення застави у передбаченому законом розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

У зв`язку з чим ініціатор клопотання просить постановити ухвалу якою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у вигляді застави в максимальному розмірі передбаченому положеннями статті 182 КПК України.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі, зазначив, що застосований відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави є необґрунтованим, під час продовження запобіжного заходу слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва не було враховано, що родичі ОСОБА_4 мають можливість внести заставу за останнього, навіть у максимальній межі, ризики є необґрунтованими. Крім того вказав, що стороною захисту до суду апеляційної інстанції оскаржувалось рішення слідчого судді про продовження відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак в задоволенні апеляційної скарги відмовлено. Просив клопотання задовольнити та змінити ОСОБА_4 з побіжний захід у вигляді тримання під варто. на запобіжний захід у вигляді заставати, або визначити розмір застави.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисника.

Прокурор ОСОБА_2 заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва під час розгляду клопотання про продовження відносно підозрюваного ОСОБА_4 строку тримання під вартою досліджено всі обставини, наразі в даному кримінальному провадженні триває досудове розслідування, вказав, що ОСОБА_4 займав керівну роль у здійсненні протиправної діяльності, ризики є обґрунтованими та актуальними, просив відмовити в задоволенні клопотання та долучив додаткові документи.

Слідча суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, документи, що долучено в судовому засіданні прийшла до наступного висновку.

Так, відповідно до ст.201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятої статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

З огляду на положення частини 5 статті 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Таким чином, виходячи зі змісту ст.201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час досудового розслідування та подальшого судового розгляду обвинувального акту, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

В якості підстави для зміни запобіжного заходу сторона захисту вказує на те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відсутні, підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення є необґрунтованою. Також захисник вважає, що судом не було належним чином враховано дані про особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки, має постійне місце проживання.

Разом з тим, оцінюючи доводи, викладені у клопотанні, та наведені в ході розгляду даного клопотання, слідча суддя приходить до висновку, що доводи сторони захисту, викладені у даному клопотанні, у своїй суті зводяться до незгоди з оцінкою такої наявності ризиків та обґрунтованості підозри, наданою слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва 28 червня 2024 року.

Відповідно до ст.26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити, що оцінка та перевірка законності процесуальних судових рішень Шевченківського районного суду м. Києва не входить до повноважень слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, а може бути здійснена виключно Київським апеляційним судом при розгляді апеляційної скарги на такі рішення у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком не допускається, що підтверджується правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною у Рішенні у справі №2-рп/2011 від 11 березня 2011 року, у відповідності до якої оцінка процесуальним діям судді може даватись тільки судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

В той же час, як зазначив захисник ОСОБА_3 у судовому засіданні, оцінка вказаних питань слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва вже надавалась Київським апеляційним судом, однак в задоволенні апеляційної скарги було відмовлено, а рішення слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.06.2024 залишено без змін.

В той же час, розглядаючи дане клопотання про зміну запобіжного заходу, слідчий суддя роз`яснює, що сутність існування положень про можливість звернення сторони захисту із клопотанням про зміну запобіжного заходу до слідчого судді стосується не можливості переоцінки вже досліджених слідчим суддею підстав для застосування чи продовження вже раніше обраного запобіжного заходу, а свідчить про врахування законодавцем такої очевидної властивості об`єктивної реальності як змінність.

Так, ухвала про застосування чи продовження раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може мати строк дії до двох місяців. Водночас за цей час обставини можуть змінитись настільки істотно, що це стане підставою для переоцінки доцільності продовження раніше застосованого запобіжного заходу до спливу строку дії вказаної ухвали. З метою усунення процесуальних перешкод для звернення до слідчого судді із клопотанням про переоцінку такої доцільності, у разі, коли обставини, які стали підставою для застосування чи продовження вже застосованого запобіжного заходу істотно змінились, водночас строк дії ухвали слідчого судді ще не закінчився, кримінальний процесуальний закон передбачив право звернення до слідчого судді, суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу.

А тому сама по собі незгода сторони захисту із рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва не є підставою для надання повторної оцінки раніше вже дослідженим обставинам.

У силу ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК України ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Врахування зазначеного, а також тлумачення норм ст.ст. 177, 194 КПК у їх системному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить суд до висновку, що під час вирішення питання щодо зміни запобіжного заходу оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення твердого переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра або обвинувачення обґрунтованими.

При цьому, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Крім того суд звертає увагу на те, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 111-2 КК України, перевірялась слідчим суддею, а також суддями апеляційної інстанції при розгляді апеляційної скарги захисника на ухвали суду при вирішення питання запобіжного заходу відносно підозрюваного, що зокрема підтверджувалось поясненнями захисника ОСОБА_3 у судовому засіданні.

Також слідча суддя наголошує, що при винесенні рішення не спирається виключно на тяжкість підозри, проте оцінює всі доводи сторін та докази якими вони ці доводи обґрунтовують в сукупності, де тяжкість підозри є лише одним з факторів, що беруться до уваги. Водночас, вказний фактор спростовує доводи захисника про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

При цьому, висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_4 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не є очевидно необґрунтованим, а тому слідчий суддя не вбачає у висновках слідчого про обґрунтованість підозри чогось очевидно довільного чи необґрунтованого.

Як вбачається з наданих слідчій судді матеріалів, а також обґрунтовано прокурором в судовому засіданні, наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність зазначених ризиків була врахована слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва в ухвалі від 28 червня 2024 року при продовженні щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наведені обставини у сукупності дають підстави вважати, що станом на день розгляду даного клопотання захисника про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 обставини, які враховувались слідчим суддею при застосуванні найсуворішого запобіжного заходу до підозрюваного та продовженні строку його дії, не змінились та ризики не зменшились.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною захисту не наведено виключних та переконливих обставин, які б свідчили про наявність підстав для зміни підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід, а відтак слідча суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання захисника ОСОБА_3 про зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 201, 206, 309 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Відмовити в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 111-2 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000312 від 04.04.204 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя ОСОБА_8