Провадження №: 1-кп/755/531/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" вересня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_4 ,

обвинуваченої: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, українки, громадянки України, з вищою освітою, не працюючої, одруженої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження № 0002815 від 09.08.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 190 КК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31 липня 2024 року обвинувачену ОСОБА_5 оголошено у розшук, надано дозвіл на її затримання з метою приводу до Дніпровського районного суду м. Києва для вирішення питання про обрання запобіжного заходу. Судове провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 190 КК України зупинено до її розшуку.

18 вересня 2024 року працівниками Дніпровського управління поліції Головного управління поліції в м. Києві було затримано ОСОБА_5 та доставлено до суду для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ст. 335 КПК України, у разі якщо обвинувачений ухилився від суду, суд зупиняє судове провадження щодо цього обвинуваченого до його розшуку.

З положень ст. 22 КПК України слідує, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_5 , оскільки обвинувачена перебуваючи під запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту у призначені судові засідання не з`являлася, про причини неявки суд не повідомляла, тому існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, зазначаючи, що ризики наведені прокурором є не обґрунтованими, зазначив, що обвинувачена ОСОБА_5 не з`являлася у призначені судові засідання, оскільки перебувала на лікуванні від алкогольної залежності, просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачена ОСОБА_5 підтримала думку захисника.

Вислухавши думку прокурора, захисника, обвинуваченої, суд приходить до наступного.

Згідно ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу та за наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У силу ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченим винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи вказане питання, судом враховується той факт, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжкого злочину, що передбачає покарання на строк до 8 років позбавлення волі, обставини кримінального провадження, відсутність місця роботи, неодноразово обвинувачена ОСОБА_5 належним чином повідомлялася про дату, місце та час судових засідань, однак не з`являлася, тобто таким чином перешкоджає розгляду кримінального провадження, а тому суд, приходить до висновку про наявність обставин, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачена ОСОБА_5 може ухилитись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому суд, керуючись ст. 331 КПК України, вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої, у зв`язку з чим, обрати обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Таким чином, суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченої.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 371, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 16 листопада 2024 року, включно.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 взяти під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання з 18 вересня 2024 року з 09 год. 45 хв.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 121 120 гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самою обвинуваченою, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089), у разі внесення якої вона підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки: 1) прибувати за кожною вимогою до суду; 2) не відлучатись з місця проживання без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну місця проживання.

Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

Роз`яснити обвинуваченій, що в разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Київського слідчого ізолятора» Міністерства юстиції України.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Київського слідчого ізолятора» Міністерства юстиції України негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва та суддю Дніпровського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченої з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, обвинувачена зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинуваченої ОСОБА_5 , вона вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомленою, не з`явилася за викликом до суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали вручити обвинуваченій ОСОБА_5 , прокурору, захиснику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя