УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.08.2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 його захисника ОСОБА_5 розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 що погоджено з прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець м. Одеса, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та мешкає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Київського районного суду м. Одеси надійшло старшого слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 що погоджено з прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 .

З клопотання вбачається, що ОСОБА_4 , маючи умисел на незаконне збагачення, діючи таємно, з метою здійснення протиправної діяльності, вирішив збувати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, на території м. Одеси.

Так, в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, продовжуючи реалізацію злочинного умислу ОСОБА_4 умисно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, незаконно придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, яку почала незаконно зберігати при собі з метою подальшого збуту.

Надалі 11.07.2024 близько 13 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 , знаходячись біля буд. АДРЕСА_1 умисно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою особистого збагачення, здійснила збут оперативному закупному ОСОБА_7 особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено PVP, кількісним вмістом 0,157 г., що містилась у 1 згортку паперу, за що отримав грошову винагороду у розмірі 300 гривень.

Крім того, 30.07.2024 ОСОБА_4 , діючи повторно та з прямим умислом, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, незаконно придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, частину якої почав незаконно зберігати за місцем мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 , а іншу частину при собі, з метою подальшого збуту.

У подальшому, 30.07.2024 у проміжок часу з 15 години 33 хвилин по 17 годину 10 хвилин, під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 працівниками поліції виявлено та вилучено 3 полімерних пакетики та 1 згорток паперу із кристалічною речовиною, 1 полімерний пакет із речовиною рослинного походження, які ОСОБА_4 незаконно придбав та зберігав з метою подальшого збуту, а також грошові кошти, які ним були отримані за збут 30.07.2024 року оперативному закупному ОСОБА_7 особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено PVP, яка містилась у 1 згортку паперу.

У подальшому, 30.07.2024 у проміжок часу з 15 години 33 хвилин по 17 годину 10 хвилин, під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 працівниками поліції виявлено та вилучено 3 полімерних пакетики та 1 згорток паперу із кристалічною речовиною, 1 полімерний пакет із речовиною рослинного походження, які ОСОБА_4 незаконно придбав та зберігав з метою подальшого збуту.

30.07.2024 року ОСОБА_4 було затримано згідно ст. 208 КПК України.

31.07.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити.

Захисник та підозрюваний проти задоволення клопотання заперечували та просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, так як підозрюваний повністю визнає провину.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду грошових коштів, які будуть використані під час проведення оперативної закупки від 11.07.2023, протоколом огляду закупника та грошових коштів від 11.07.2024, протоколом отримання добровільно наданого предмету від 11.07.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 11.07.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11.07.2024, протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_7 від 11.07.2024, висновком експерта від 18.07.2024 №СЕ-19/116-24/13952-НЗПРАП, постановою про визнання предмета речовим доказом від 22.07.2024, протоколом огляду грошових коштів, які будуть використані під час проведення оперативної закупки від 30.07.2023, протоколом огляду закупника та грошових коштів від 30.07.2024, протоколом отримання добровільно наданого предмету від 30.07.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 30.07.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 30.07.2024, протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_7 від 30.07.2024, постановою про визнання предмета речовим доказом від 30.07.2024, протоколом обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , протоколом огляду предмету від 30.07.2024 року..

Таким чином, слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності досліджених під час розгляду клопотання доказів, які об`єктивно вказують на обґрунтованість припущення про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, приходить до висновку про обґрунтованість підозри по кримінальному провадженню №0000705 від 31.05.2024року відносно ОСОБА_4 ..

Слідчий суддя приходить до висновку, що у ОСОБА_4 мають місце процесуальні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може ухилятися від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та зашкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Зазначені ризики обгрунтовуються тим, що ОСОБА_4 може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки у разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 307 ККУкраїни йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 10 років.

-незаконно впливати на свідків, оскільки підозрюваним було здійснено збут наркотичних засобів особам, що входять до його кола знайомств, відтак існують підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вплив на свідків його злочину, з метою надання недостовірних показів. Крім того, наразі не встановлено всіх осіб, котрим підозрюваний здійснював незаконний збут наркотичних засобів.

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, так як наразі досудовим розслідуванням не встановлено особу, що здійснює постачання наркотичних засобів підозрюваному, має координацію з його діями, а відтак може здійснювати вплив на підозрюваного, що може виразитись в подальшому в затягуванні досудового розслідування.

-вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваного було затримано при збуті наркотичного засобу, пов`язаному з корисливим мотивом, офіційного джерела доходу він не має, до вчинення злочину офіційно працевлаштований не був, відтак за наведених обставин, не виключно, що останній отримував кошти на існування вчиняючи незаконний збут наркотичних засобів.

За результатами досліджень Українського медичного та моніторингового центру з алкоголю та наркотиків Міністерства охорони здоров`я України (який є загально доступним документом) за останні десять років кількість смертей серед осіб, які перебували на наркологічному обліку, зросла більше ніж у 3 рази, у тому числі від передозування майже в 4 рази. Загрозливих масштабів набули поширеність розладів психіки та поведінки внаслідок вживання наркотичних речовин (174,7 на 100 тис. населення), а також психічні захворювання (11,5 на 100 тис. населення). Україна входить до переліку країн із загрозливим рівнем немедичного споживання наркотиків.

Тому на підставі викладеного, суд констатує про наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Таким чином, прокурором під час розгляду клопотання, відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, доведено недостатність для запобігання вказаному ризику застосування до підозрюваного більш м`яких ніж тримання під вартою запобіжних заходів, а це у свою чергу, враховуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти з конфіскацією майна, згідно ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України, є підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального злочину у сфері обігу наркотичних засобів в умовах воєнного стану, що свідчить про підвищену суспільну небезпеку протиправних дій, а також високий ступінь встановлених ризиків, то слідчий суддя приходить до висновку, що лише застава в розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 181680 грн. зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. ст. 181, 183, 196 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 що погоджено з прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Обрати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 27 вересня 2024 року включно.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України в сумі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 181 680(сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного звільнити з-під варти негайно та покласти на підозрюваному ОСОБА_4 обов`язки строком до 27 вересня 2024 року включно, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися з місця проживання без дозволу прокурора, суду;

-повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-заборонити спілкуватися з іншими підозрюваними, свідками та учасниками кримінального провадження;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1