Сарненський районний суд
Рівненської області
_________________________________________________
Справа № 572/3884/24
Провадження № 1-кс/572/887/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2024 року м.Сарни

Слідчий суддя Сарненського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Сарненської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно в кримінальному провадженні, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000680 від 28 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Органом досудового розслідування СВ Сарненського районного відділу поліції головного управління Національної поліції в Рівненській області здійснюється досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000680 від 28 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Прокурор Сарненської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до Сарненського районного суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасове вилучене майно, а саме: сорочку на якій наявні плями бурого кольору ззовні схожі на кров, брюки на яких наявні плями бурого кольору ззовні схожі на кров та взуття, яке було одягнуте на підозрюваному ОСОБА_4 ; мобільний телефон «SAMSUNG Galaxy J3», IMEI: НОМЕР_1 ; пачка з під цигарок «Прилуки», яка просякнута речовиною бурого кольору ззовні схожою на кров, з позбавленням права користування, володіння та розпоряджатися вказаним майном, що можуть мати значення у кримінальному провадженні, як речові докази з метою визначення обставин вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно клопотання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 приблизно о 21 год., 40 хв. перебуваючи в будинку за місцем проживання ОСОБА_5 , що в АДРЕСА_1 , під час суперечки, яка виникла на ґрунті особистих неприязних відносин, з метою заподіяти тілесні ушкодження, умисно наніс не менше двох ударів ножом в область черевної порожнини зліва та лівої кисті ОСОБА_6 , в результаті чого спричинив останньому тілесне ушкодження у вигляді вертикально орієнтованої рани з рівними неосадненими краями, загостреними кінцями в ділянці епігастрію (передня черевна стінка), з продовженням раневого каналу через шкіру, підшкірну клітківку, листок очеревини, з наскрізним ушкодженням лівої долі печінки з ушкодженням задньої стінки парієтальної очеревини; з ознаками гострої внутрішньочеревної кровотечі, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння, та тілесне ушкодження у виді рани з рівними неосадненими краями, загостреними кінцями між 3 та 4 пальцями лівої кисті (з переходом на міжсуглобний проміжок п`ястя), що відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я.

Прокурор клопотання підтримав та просить його задовольнити.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовано клопотання, дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна, оскільки тимчасово вилучене майно містить на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, має доказове значення у вказаному кримінальному провадженні.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання про арешт на тимчасово вилучене майно в кримінальному провадженні № 0000680 від 28 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно:

сорочку на якій наявні плями бурого кольору ззовні схожі на кров;

брюки на яких наявні плями бурого кольору ззовні схожі на кров;

взуття, яке було одягнуте на підозрюваному ОСОБА_4 ;

мобільний телефон «SAMSUNG Galaxy J3», IMEI: НОМЕР_1 ;

пачка з під цигарок «Прилуки», яка просякнута речовиною бурого кольору ззовні схожою на кров, з позбавленням права користування, володіння та розпоряджатися вказаним майном, що можуть мати значення у кримінальному провадженні, як речові докази з метою визначення обставин вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: