Номер провадження по справі 1-кс/387/167/24
УХВАЛА

про арешт майна

11 листопада 2024 року селище Добровеличківка

Слідчий суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1

із секретарем судового засідання ОСОБА_2

розглянувши клопотання уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків від сектору дізнання відділення поліції №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000336 від 31.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України

ВСТАНОВИВ:

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 01.11.2024 надійшло клопотання уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків від сектору дізнання відділення поліції №2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Добровеличківського відділу Новоукраїнської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000336 від 31.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме : рибацьких сіток в кількості 4-х штук, надувного човна «Bark» зеленого кольору із веслами до нього власником якого є ОСОБА_5 , житель АДРЕСА_1 , вилученого 30.10.2024 під час проведення огляду місця події.

В обгрунтування клопотання уповноважена особа на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків зазначила, що 30.10.2024 до чергової частини ВП №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення зі служби НОМЕР_1 , про те, що 30.10.2024 близько о 12:44 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 за допомогою 4-х рибацьких сіток та надувного човна здійснив незаконний вилов риби виду: «Сазан (короп)» в кількості 6 штук та «Товстолоб» в кількості 6 штук, чим завдав шкоди довкіллю. За даним фактом до ЄРДР 31.10.2024 було внесено дані про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України за номером 0000336. На підставі постанови від 01.11.2024 уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків вказані предмети було визнано речовими доказами та поміщено для зберігання на території відділення поліції № 2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській областіза адресою: смт. Добровеличківка, вул. Центральна, 115, де вони знаходяться і дотепер. Річкова риба виду: «Сазан (короп)» в кількості 6 штук та «Товстолоб» в кількості 6 штук була повернута у водойму. Враховуючи статус предметів, на які бажає накласти арешт сторона обвинувачення, як речових доказів, необхідність проведення слідчих дій в подальшому, уповноважена особа на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків просила накласти арешт на вилучені вищевказані предмети з метою їх використання при проведенні досудового розслідування.

Уповноважена особа на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків в судове засідання не з`явилася, надала до суду письмову заяву, в якій, посилаючись на службову зайнятість, просила розглядати клопотання без її участі, клопотання підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду клопотання повідмлявся належним чином, а саме телефонограмами та шляхом направлення SMS повідомлення на номер, вказаний в матеріалах клопотання - НОМЕР_2. При цьому, зі змісту телефонограми, складеної 11.11.2024 о 09:10 секретарем судового засідання, слідує, що телефонограма не прийнята за номером НОМЕР_2 по причині відсутності абонетна в мережі. Зі змісту телефонограми, складеної 11.11.2024 о 14:48 секретарем судового засідання, слідує, що телефонограма не прийнята за номером НОМЕР_2 , оскільки абонент не відповідав на виклик. SMS повідомлення доставлене на номер НОМЕР_2 о 15:09 год. 11.11.2024, про що секретарем судового засідання складено відповідну довідку.

Відповідно до частини четвертої статті 163 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Аналіз наведеної норми дає підстави для висновку про те, що саме по собі неприбуття слідчого, дізнавача чи прокурора у судове засідання для розгляду клопотання про тимчасовий доступ до речей та документів не є перешкодою для розгляду даного клопотання, а тому суд вважає за можливе здійснювати розгляд клопотання без участі слідчого. Неприбуття ж за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття також не є перешкодою для розгляду клопотання.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники в судове засідання не з`явилися, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Первинно, слідчий суддя вважає за необхідне встановити рух справи у Добровеличківському районному суді Кіровоградської області для розуміння причин розгляду клопотання на 12 день після вилучення майна.

Так, клопотання про арешт майна надійшло на розгляд Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 01.11.2024.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 01.11.2024, клопотанню присвоєно ЄУН 387/1454/24 та передано на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Клопотання призначено до розгляду в судовому засіданні на 04.11.2024 о 08:00, про що повідомлено уповноважену особу на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків та власника майна, у визначеному процесуальним законом порядку.

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 04.11.2024 клопотання уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків від сектору дізнання відділення поліції №2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000336 від 31.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України повернуто особі, яка його подала, для усунення недоліків, встановивши строк в 72 (сімдесят дві) години з моменту отримання копії ухвали.

07.11.2024, на усунення недоліків клопотання, до суду надійшло клопотання уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків від сектору дізнання відділення поліції №2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Добровеличківського відділу Новоукраїнської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , про поновлення процесуального строку звернення до суду з клопотанням про арешт майна, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України, у кримінальному провадженні № 0000336 та виправленням неточностей в кількості вилученого майна.

У зв`язку зі службовим відрядженням судді ОСОБА_1 до м. Кропивницький 08.11.2024, автоматизований розподіл судової справи з ЄУН 387/1454/24 між суддями 07.11.2024 не відбувся, про що відповідальним працівником суду 07.11.2024 складено відповідний протокол неможливості автоматизованого розподілу судової справи.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 11.11.2024, матеріали справи з ЄУН 387/1454/24 передано на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

У зв`язку з викладеним, слідчий суддя негайно призначив справу після її отримання до судового розгляду, повідомивши усіх учасників справи про час та місце судового засідання.

Дослідивши подане клопотання та додатки до нього з урахуванням усунених недоліків, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з частиною першою статті 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів клопотання слідує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 30.10.2024 до чергової частини ВП №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення зі служби НОМЕР_1 , про те, що 30.10.2024 близько о 12:44 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 за допомогою 3-х рибацьких сіток та надувного човна здійснив незаконний вилов риби виду: «Сазан (короп)» в кількості 6 штук та «Товстолоб» в кількості 6 штук.

За вказаним фактом 31.10.2024 до ЄРДР внесено відомості за № 0000336, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході огляду місця події 30.10.2024, а саме на березі центрального ставу АДРЕСА_1 було виявлено рибацькі сітки в кількості 3-х штук поміщених до 3-х мішків білого кольору, рибацька сітка поблизу дерев`яної кладки в якій знаходилась річкова риба виду: «Сазан (короп)» в кількості 6 штук та «Товстолоб» в кількості 6 штук, надувний човен «Bark» зеленого кольору із веслами до нього.

В подальшому рибацькі сітки в кількості 3-х штук, надувний човен «Bark» зеленого кольору із веслами до нього було вилучено та поміщено для зберігання на території відділення поліції № 2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській областіза адресою: смт. Добровеличківка, вул. Центральна, 115, річкова риба виду: «Сазан (короп)» в кількості 6 штук та «Товстолоб» в кількості 6 штук була повернута у водойму.

01.10.2024 винесена постанова про визнання та долучення до кримінального провадження №0000336 3-х рибацьких сіток та надувного човна «Bark» зеленого кольору з веслами в якості речових доказів.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказане майно, яке було вилучено в ході проведення огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дані речі слід накласти арешт.

Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно є обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

При цьому, у клопотанні уповноважена особа на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків просила поновити строк на звернення до суду із клопотанням про арешт майна, оскільки майно було вилучено в ході огляду місця події 30.10.2024 , а клопотання подано до суду 01.11.2024, тобто із пропуском строку звернення до суду із клопотанням про арешт майна.

Відповідно до частини п`ятої статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

На обгрунтування поважності причин пропуску строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна уповноважена особа на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків зазначила наступне.

Відповідно до відомостей ЄРДР 01.11.2024 о 14:20 год. у кримінальному провадженні процесуальним прокурором визначена підслідність за сектором дізнання ВП №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Відразу після визначення підслідності у кримінальному провадженні №0000336 за сектором дізнання ВП №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області було підготовлено клопотання про арешт майна, яке було подано до суду 01.11.2024, що свідчить про сумлінну поведінку працівників сектору дізнання при виконанні своїх обов`язків та використанні наданих прав.

Таким чином, порушення процесуального строку, визначеного ч.5 ст. 171 КПК України, є з поважних причин.

Розглядаючи зазначене клопотання про поновлення строку звернення до суду з клопотанням про арешт майна слідчий суддя зважає на таке.

Відповідно до ч.1 ст.117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 20 квітня 2017 року №5-440кс(15)16, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк, у вказаному випадку несвоєчасне отримання матеріалів кримінального провадження №0000336, що об`єктивно унеможливило вчинення процесуальної дії у встановлений строк.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України", Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

При вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

З аналізу норм КПК слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК строк.

Враховуючи викладене, в його сукупності, слідчий суддя вважає причини пропуску строку звернення до суду з клопотанням про арешт майна поважними, а відтак такий строк необхідно поновити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 40-1, 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Поновити уповноваженій особі на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків від сектору дізнання відділення поліції №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 строк на звернення до суду із клопотанням про арешт майна.

Клопотання уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків від сектору дізнання відділення поліції №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000336, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.10.2024, задовольнити.

Накласти арешт на рибацькі сітки в кількості 3-х штук, надувний човен "Bark" зеленого кольору із веслами до нього, власником якого є ОСОБА_5 , житель АДРЕСА_1 .

Ухвалу допустити до негайного виконання.

Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено 12 листопада 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1