Справа № 496/5224/24
Провадження № 1-кс/496/2548/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 року слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна,-

В С Т А Н О В И В:

На електрону адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000539 від 07.08.2024 року за ч. 2 ст. 286 КК України, накладеного на сідловий тягач марки «DAF FT XF 105.460» реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2012 року випуску, згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 - власник ОСОБА_2 та напівпричеп марки «SDC TP-35S» реєстраційний номер НОМЕР_3 - 2007 року випуску, згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 власник ОСОБА_2 .

Дослідивши клопотання, слідчий суддя вважає, що воно підлягає поверненню заявнику, з огляду на те, що не підтверджено особу, що подала та підписала заяву.

Відповідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Клопотання може бути підписано особою, передбаченою ст. 174 КПК України, передано до канцелярії суду заявником, або надісланим засобами поштового направлення. Також, клопотання може бути надісланим в системі «Електроний суд», за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси заявника, а також шляхом направлення клопотання на електрону адресу суду, підписавши її ЕЦП (електронно-цифровим підписом).

Відповідно до положень ч.ч.1,2 ст.35 КПК України, у суді функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує, зокрема: реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку. Матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.

Відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленої в постанові від 10 лютого 2021 року у Справі № 9901/335/20 (Провадження № 11-361заі20), надсилання процесуальних документів до Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за відповідним посиланням (на сайті суду), відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису. Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

Відносини, які виникають у разі застосування ЕЦП та електронного документообігу, врегульовані Законом України «Про електронний цифровий підпис» від 22 травня 2003 року № 852-IV та Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22 травня 2003 року № 851-IV та іншими підзаконними нормативно-правовими актами.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Частиною першою, другою статті 6, частиною першою статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

За визначеннями, наведеними у підпункті 13 пункту 1.2.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, оригінал електронного документа суду - електронний примірник документа суду з обов`язковими реквізитами, в тому числі з електронним цифровим підписом (далі - ЕЦП) автора, що не підлягає редагуванню.

Положення законодавчих актів надають ЕЦП статус аналогу власноручного підпису, створюють правову основу для застосування ЕЦП і здійснення юридично значущих дій шляхом електронного документообігу. Тобто, електронний підпис: - засвідчує, що підписаний документ надходить від особи, яка його підписала; - є гарантією того, що підписаний документ не зазнав корегування з боку третіх осіб; - позбавляє особу, яка підписала документ, можливості відмовитися від зобов`язань, викладених у цьому документі.

Правова позиція щодо звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи викладена в ухвалі Колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного суду від 08 червня 2022 року у справі № 671/490/21-ц (провадження № 61-4806ск22).

Отже, клопотання про скасування арешту майна, надіслано на електронну пошту Біляївського районного суду Одеської області, наведеним вище вимогам закону не відповідає, оскільки не є оригіналом електронного документу та не містить кваліфікованого електронного цифрового підпису заявника, а тому вважається таким, що не підписано особою, яка її подала.

Також, слід зазначити, що в якості додатку до клопотання заявник зазначив «копію ухвали Біляївського районного суду Одеської області від 09.08.2024 року», однак скан-копії такого додатку до клопотання не долучено.

З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку про повернення без розгляду клопотання ОСОБА_2 , оскільки воно, не відповідає вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», а саме подана без скріплення електронним цифровим підписом заявника, від якого направлено такий електронний документ, тобто у суду немає можливості встановити особу заявника, якому надано право звернутись до суду з відповідним клопотанням в порядку ч. 1 ст. 174 КПК України.

Керуючись ст.ст. 43, 183, 189, 260, 353 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні № 0000539 від 07.08.2024 року за ч. 2 ст. 286 КК України - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторно звернутися із заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1