Справа № 295/9031/24
У Х В А Л А

Іменем України

04 жовтня 2024 рокум. Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Житомирської окружної прокуратури - ОСОБА_3 , скаржника ОСОБА_4 , розглянувши скаргу ОСОБА_4 про бездіяльність Житомирської окружної прокуратури, що полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою,

ВСТАНОВИВ:

01.10.2024 в провадження судді Корольовського районного суду міста Житомира надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність Житомирської окружної прокуратури, що полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою.

Скарга обґрунтована тим, що 04.06.2024 прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_5 за участю ОСОБА_4 складено протокол заяви про вчинення кримінального правопорушення суддями Богунського районного суду м.Житомира ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Оскільки відомості в ЄРДР не внесені протягом 24 годин скаржник звертається зі скаргою до слідчого судді.

Скаржник в судовому засіданні скаргу підтримав, просив задовольнити її в повному обсязі, оскільки вважає, що його заява має бути розглянута саме тим органом до якого він звернувся і в разі якщо це не їх підслідність передати спрау до органу, якому вона підслідна, саме так на його думку визначає ст.214 КПК України.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні скарги у зв`язку з тим, що заяву було перенаправлено за підслідністю та вона не містила обставин, які б могли бути кваліфіковані, як злочини. Заява зводиться до незгоди скаржника з судовими рішеннями суддів Богунського районного суду м.Житомира.

Слідчий заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали скарги прийшов наступного.

Главою 26 КПК України, визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Частиною 1 ст.303 КПК України, передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким такі рішення, дії чи бездіяльність можуть бути оскаржені. Встановлений ч. 1 ст. 303 КПК України, перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування є вичерпним.

Згідно ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Частиною 4 статті 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Слідчим суддею встановлено, що заяву ОСОБА_4 від 04.06.2024 отримано прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_5 , що підтверджується протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (а.с. 4).

05.06.2024 звернення ОСОБА_4 перенаправлено ТУ ДБР у м.Хмельницьку за підслідністю.

Станом на 08.10.2024 слідчому судді не надано доказів внесення в ЄРДР відомостей за заявою скаржника від 04.06.2024.

При цьому, положення ч.1 ст.214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

На такий обов`язок слідчого, прокурора вказують вимоги частин 5 ст.214 КПК України, згідно з якими до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:

-дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

- прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

- інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; -короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

- попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

- прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;

- інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Тобто, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення.

Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний протягом п`яти робочих днів з дня внесення таких відомостей з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування (ч.7 ст.214 КПК України)

Заява ОСОБА_4 від 04.06.2024 взагалі не була розглянута Житомирською окружною прокуратурою, а відразу була перенаправлена ТУ ДБР у М.Хмельницьку

Як визначено приписами ч. 2 ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

За вказаних обставин, скарга ОСОБА_4 підлягає частковому задоволенню, оскільки Житомирською окружною прокуратурою допущено бездіяльність з приводу розгляду заяви ОСОБА_4 від 04.06.2024 , яка полягає у її не розгляді.

Слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати Житомирську окружну прокуратуру розглянути заяву ОСОБА_4 від 04.06.2024, відповідно до вимог ст.214 КПК України

Керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_4 - задовільнити частково.

Визнати бездіяльність Житомирської окружної прокуратури щодо не розгляду заяви ОСОБА_4 від 04.06.2024.

Зобов`язати Житомирську окружну прокуратуру розглянути заяву ОСОБА_4 від 04.06.2024 в порядку ст.214 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 08.10.2024 о 12-50 годині

Суддя ОСОБА_1