УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

з участю прокурора ОСОБА_2

підозрюваного ОСОБА_3

перекладача ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

при секретарі ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ленкорань Республіки Азербайджан, громадянина Республіки Азербайджан, офіційно не працюючого, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001170 від 15.10.2024 року, -

В С Т А Н О В И В :

17 жовтня 2024 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001170 від 15.10.2024 року.

В обґрунтування слідчий зазначає, що СУ ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001170 від 15.10.2024 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_9 , 14.10.2024 приблизно о 21 год. 37 хв., керуючи технічно справним автомобілем марки «Toyota Yaris», н.з. НОМЕР_1 , рухаючись в межах третьої (крайньої лівої) смуги проїзної частини пр-ту Червоної Калини у м. Києві, зі сторони вул. О. Екстер у напрямку вул. Милославської, наближався до нерегульованого пішохідного переходу, позначеного інформаційно-вказівними дорожніми знаками 5.381, 5.38.2 «Пішохідний перехід» і дорожньою розміткою 1.14.1 «зебра» Правил дорожнього руху України. У цей час, по вказаному нерегульованому пішохідному переходу, справа наліво, по ходу руху автомобіля «Toyota Yaris», н.з. НОМЕР_1 , рухався пішохід ОСОБА_10 . Під час руху ОСОБА_11 допустив порушення вимог пунктів 1.5, 2.3 «б» та 18.1 Правил дорожнього руху України. Внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_10 були спричинені тілесні ушкодження у вигляді: закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку, гемарогічні нашарування в лівій скроневій ділянці, лінійний перелом тім`яної кістки зліва з переходом на луску скроневої кістки, забій м`яких тканин голови та госпіталізовано у КНП КМКЛ ШМД. Причиною виникнення даної дорожньо-транспортної пригоди є невідповідність дій водія автомобіля «Toyota Yaris», н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_8 вимогам п. 18.1 Правил дорожнього руху України.

15.10.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Слідчий зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наявним ризикам, передбачених ст. 177, а саме: переховуватись від органу досудового розслідування, суду, незаконно впливати на потрепілого, свідків у кримінальному провадженні.

Окрім того, зі змісту клопотання вбачається, що більш м`який запобіжний захід щодо підозрюваної не може бути застосовано, оскільки він не забезпечить належної процесуальної поведінки останнього та не зможе запобігти настанню заявлених ризиків.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 клопотання про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_8 у судовому засіданні думку захисника підтримав, просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що СУ ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001170 від 15.10.2024 року.

15.10.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного ОСОБА_3 від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися від суду. Ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого тим, що останній є громадянином Республіки Азербайджан, що може полегшити останньому спроби уникнення відповідальності.

Встановлюючи ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

Тобто, ризик незаконного впливу існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що покази свідків у вказаному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_3 як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

З огляду на вказане, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, міцності його соціальних та сімейних зв`язків, його майнового стану, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення.

У той же час, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя, також вважає за потрібним роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 21, 22, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Заборонити для підозрюваного ОСОБА_8 , цілодобово залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатись з території місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця свого проживання.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України;

- носити електронний засіб контролю.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити до 15 грудня 2024 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_14