н/п 1-кп/766/3292/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про продовження строку дії запобіжного заходу

08.10.2024

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

За участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого відсутній

захисниці ОСОБА_4 (поза межами приміщення суду)

під час розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду матеріалів кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000218 від 04.03.2024 року за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу (далі КК) України

В С Т А Н О В И В :

Прокурором, у зв`язку з закінченням строку запобіжного заходу, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 (дата закінчення 22.10.2024), на підставі частини третьої ст. 331 Кримінального процесуального кодексу України (надалі КПК), подано клопотання від 07.10.2024 року про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 та виконанням раніш покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, строком на два місяці.

І. Позиція сторони обвинувачення

Клопотання сторони обвинувачення обґрунтовано тим, що наразі виникла необхідність у продовженні стосовного обвинуваченого застосованого запобіжного заходу, оскільки встановлені раніше ризики, визначені ст. 177 КПК України не перестали існувати, не зменшилися та вказують на те, що застосування менш суворого запобіжного заходу не забезпечить його належну процесуальну поведінку та дасть можливість уникнути кримінальної відповідальності шляхом: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином.

Підставою для продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою особливо тяжкого кримінального правопорушення, насильницького характеру, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до п`ятнадцяти років, що свідчить про те, що ОСОБА_5 становить певну небезпеку суспільству.

Прокурор вважає, що продовження застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту забезпечить його належну процесуальну поведінку та попередить спроби обвинуваченого переховуватися від суду або вчинювати інші кримінальні правопорушення.

ІІ. Позиція сторони захисту

Сторона захисту проти задоволення клопотання прокурора не заперечувала.

ІІІ. Мотиви Суду

Вирішуючи зазначене клопотання сторони обвинувачення, Суд виходить з того, що підставою, як для застосування, так і для продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри, а також ризиків, які дають достатні підстави Суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, що перелічені в диспозиції частини першої ст. 177 КПК (ч. 2 ст. 177 КПК).

В Кримінальному процесуальному кодексі поняття «обґрунтована підозра» не розтлумачено, проте відповідно до частини шостої ст. 9 КПК у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, в тому числі, застосовується принцип верховенства права з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ст. 8 КПК).

Отже, з огляду на практику Європейського суду з прав людини Суд бере до уваги, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» застосовується з метою уникнення порушення п. «с» ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція) і за узагальненим тлумаченням визначається, як наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», від 21.04.2011, заява № 42310/04, пункт 175).

Під час судового провадження, за наявності обвинувального акта на розгляді суду, є обґрунтовані підстави вважати, що стандарт доведення «обґрунтована підозра» дотримано. Однак виконання цієї умови не звільняє сторону обвинувачення від доказування наявності ризиків щодо можливої неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа може вдатися до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та/або судовому розгляду або/та створитимуть загрозу суспільству.

Отже, оцінюючи рівень доведеності сторонами провадження обставин, які б могли вплинути на мотиви Суду під час ухвалення рішення щодо зазначеного клопотання, Суд наголошує, що тягар доведення ризиків, передбачених ст. 177 КПК та необхідності застосування відповідного запобіжного заходу завжди залишається на стороні обвинувачення, оскільки на боці сторони захисту завжди діє презумпція «свободи», сформульована в ст. 29 Конституції України та ст. 5 Конвенції.

Водночас Суд також зауважує, що право на свободу, як і інше право особи (людини) не є абсолютним, відтак може бути обмеженим відповідно до закону. Крім того, з метою уникнення свавілля право на свободу має обмежуватись відповідними зобов`язаннями покладеними на особу, дотримання (виконання) яких унеможливило б порушення прав і інтересів інших осіб, суспільства та держави.

В цьому контексті Суд звертає увагу, що за змістом приписів ст. 2 КПК завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Отже, Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права учасників кримінального провадження, зокрема, обвинуваченого, його право на свободу, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відтак, вирішуючи клопотання прокурора про продовження цілодобового домашнього арешту, Суд розуміє, що саме існування «обґрунтованої підозри» та вагомість доказів, які її підтверджують (враховуючи і не порушуючи презумпцію невинуватості), а також тяжкість покарання не можуть бути єдиними підставами для продовження строку запобіжного заходу, а тому такі обставини мають розглядатися в сукупності з іншими.

При цьому Суд бере до уваги характеристику інкримінованого кримінального правопорушення, яка за змістом полягає в тому, що відповідно до статей 3, 27 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність недоторканість і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Кожна людина має невід`ємне право на життя. Обов`язок держави захищати життя людини.

Вбивство є найтяжчим злочином проти особи. Суспільна небезпека вбивства полягає в тому, що заподіянням смерті іншій людині грубо ігнорується її природне, а тому невідторгнуване право на одне з найцінніших благ на життя. Внаслідок вбивства життя втрачається безповоротно, що унеможливлює відшкодування заподіяної потерпілому шкоди або компенсування її якимось замінником.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

По суті, запобіжний захід «домашній арешт» полягає в обмеженнях, пов`язаних зі свободою пересування обвинуваченого (підозрюваного), а також у забороні спілкуватись із певними особами, листуватись, вести перемовини з використанням будь-яких засобів зв`язку. Це позбавлення обвинуваченого волі у вигляді ізоляції, тільки не в установах попереднього ув`язнення, а вдома (наприклад, у власній квартирі чи будинку).

Відповідно до частини першої ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

З огляду на викладене, а також з врахуванням наведених вище характеристик кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , вагомості встановлених ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 частини першої ст.177 КПК України, а також особи обвинуваченого, зокрема:

стан його здоров`я (в т.ч. психічного), яке після тривалого голодування погіршилось, що стало підставою для ухвалення рішення про примусове годування (ухвала суду від 13.08.2024);

те що ухвалою суду від 02.08.2024 (зі змінами ухвалою від 16.09.2024) його направлено комплексу психіатричну експертизу до Львівської філії Державної установи «Інститут експертиз судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» і наразі обвинувачений чекає на її проведення;

те, що враховуючи стан здоров`я обвинуваченого, судом за клопотанням захисниці ухвалою суду від 23.08.2024 змінено вид запобіжного заходу з «тримання під вартою» та «цілодобовий домашній арешт»;

те, що наразі він перебуває на обліку як тимчасово переміщена особа за вказаною адресою під наглядом матері і покладені на нього обов`язки виконує,

Суд дійшов висновку про те, що на даному етапі кримінального провадження продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 та зможе запобігти цим ризикам.

Відповідно до частини першої ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Проте, з огляду загальні засади кримінального провадження, з урахуванням вищезазначених обставин, зокрема щодо стану здоров`я обвинуваченого, Суд, заслухавши думку прокурора і захисниці щодо можливості розгляду цього клопотання прокурора, вирішив за можливе розглянути це клопотання без участі обвинуваченого, у зв`язку з погіршенням стану його здоров`я, про що завчасно було повідомлено прокурора та суд.

ВИСНОВКИ СУДУ

Суд вважає, що прокурором дотримано стандарт доказування «обґрунтована підозра», в тому числі доведено існування ризиків вчинення обвинуваченим дій, які можуть перешкоджати судовому розгляду кримінального провадження або ж створитимуть загрозу суспільству.

Виходячи з перелічених обставин у сукупності, враховуючи позицію сторони захисту, яка зводиться до того, що захисниця погоджується з продовженням запобіжного заходу, Суд, зважуючи на те, що в даному випадку (виходячи з позиції сторін і ступеню доведеності обставин) обґрунтована наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і вважає за доцільне продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною обвинуваченому залишати місце свого проживання та виконанням раніш покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, строком до 06 грудня 2024 року.

З цих підстав,

керуючись статтями 176-178, 181, 194, 197, 199, 369-372, 392, 395, 532 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

2. Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 та виконанням раніш покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, строком до «06» грудня 2024 року, включно, а саме:

2.1 прибувати до суду за першим викликом;

2.2 не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 . без дозволу суду;

2.3 повідомляти суд про зміну свого місця перебування;

2.4 за наявності, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

2.5 не відлучатися за межі міста Херсон без дозволу суду;

2.6 утриматися від спілкування з потерпілими та свідками в цьому кримінальному провадженні.

3. Попередити обвинуваченого ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених цією ухвалою суду обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

4. Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до частини п`ятої ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися до нього в житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

5. Ухвала суду щодо продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її оголошення.

6. Виконання ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на співробітників Національної поліції України за місцем проживання обвинуваченого, а контроль за її виконанням на прокурора.

7. Копію ухвали направити прокурору, обвинуваченому, захисниці, Херсонському районному управлінню поліції ГУНП в Херсонській області.

8. Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

9. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції

Ухвала підлягає негайному виконанню.

СуддяОСОБА_1