Справа № 646/531/21
№ провадження 1-кп/646/134/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2024 року м. Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу,

за участю сторін кримінального провадження :

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

перекладача ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Червонозаводського районного суду м.Харкова на стадії судового розгляду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України. Обвинуваченому ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого продовжено по 05.09.2024 включно, без можливості внесення застави.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів без визначення застави, яке обґрунтовано тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, та наразі продовжують існувати раніше встановлені ризики, передбачені п. 1 та п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, адже обвинувачений може переховуватись від суду, зважаючи на тяжкість покарання та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі; може чинити вплив на свідків та потерпілу шляхом погроз.

Зважаючи на те, що раніше встановлені ризики не зменшилися та є актуальними дотепер, злочин вчинений із застосуванням насильства та в результаті його вчинення настала смерть людини, прокурор вважає, що підстави для визначення застави відсутні, а жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_3 проти клопотання прокурора заперечував, посилаючись на непричетність до вчинення кримінального правопорушення та недоведеність ризиків, вказаних прокурором.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_4 підтримав думку обвинуваченого та просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт з застосуванням засобів електронного контролю за адресою: АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що станом на 02.09.2024 всі докази, які сторона обвинувачення вважала за необхідне, вже зібрані та знаходяться у розпорядженні прокурора і навіть суду, які вже досліджені. Зазначає, що сам факт тяжкості злочину не може бути підставою для запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; дані про особу обвинуваченого відомості про наявність у нього постійного місця проживання, його сімейний стан, свідчать, що ризики, які існували на час обрання запобіжного заходу значно зменшилися; стан здоров`я обвинуваченого також потребує особливої уваги.

З урахуванням того, що обвинувачення ОСОБА_3 не можна вважати обґрунтованим та доводи, викладені в ньому, підлягають доведенню, допитано всіх свідків сторони обвинувачення, які перебувають на території України, а вплив на свідків, які знаходяться за її межами неможливий, не має достатньої доведеності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України щодо можливості переховуватись від слідства та суду та впливати на свідків, а також наявні в матеріалах документи щодо особи ОСОБА_3 о. свідчать про його міцні соціальні зв`язки та наявність захворювання, яке потребує негайного лікування в спеціалізованому медичному закладі, є всі підстави для визначення розміру застави в межах інкримінованого йому злочині, достатньої для виконання ним своїх процесуальних обов`язків, з покладанням на нього обов`язків передбачених КПК України.

Потерпіла та її представник підтримали клопотання прокурора, проти зміни запобіжного заходу обвинуваченому заперечували.

Заслухавши доводи прокурора, пояснення обвинуваченого та його захисника, приймаючи до уваги думку потерпілої, суд не знайшов підстав для зміни запобіжного заходу з таких підстав.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Під час судового розгляду вищевказаного кримінального провадження ухвалою Червонозаводського районного суду міста Харкова від 08.07.2024 обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено строк дії раніше застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 05.09.2024, разом з тим, з об`єктивних підстав, судовий розгляд вказаного кримінального провадження до зазначеного строку, завершити не представляється можливим.

Частиною третьою статті 331 КПК України визначено, що до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Розглядаючи вищевказані клопотання сторони захисту та сторони обвинувачення, суд відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 та особисті обставини життя особи, які свідчать на користь збільшення ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Суд констатує, що ризики, передбачені пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати. Доводи захисника не спростовують їх наявності, враховуючи те, що судовий розгляд кримінального провадження триває, ризик впливу на потерпілу та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження, але і на стадії судового розгляду. Перебування деяких свідків поза межами України дещо мінімізує можливий вплив на них, однак не виключається.

Ризик втечі оцінюється судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти.

Крім того, обвинувачений ОСОБА_3 , будучи громадянином Азербайджану, неодноразово у судових засіданнях наголошував на недовірі українській владі, ставлячи під сумнів її незалежність, висловлюючи зневагу до держави Україна в цілому та правоохоронних органів, що значно підвищує можливість вдатися до вчинків з метою ухилення від відповідальності.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

З огляду на обсяг пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення, наслідки, що настали від інкримінованих йому дій, зважаючи на свідому неналежну процесуальну поведінку обвинуваченого у судових засіданнях, яка направлена на нехтування будь-якими правилами як у звичайному суспільстві, так і у суді, про що свідчать його як емоційно-нестримані з використанням образ висловлювання на адресу учасників судового провадження, так і його агресивні дії, направлені на залякування присутніх, що виражаються у намаганні пошкодити загородження зі скла, де він тримається під час судового розгляду справи, нанесення собі незначних тілесних ушкоджень, що зумовили демонстрацію крові, у своїй сукупності свідчать про те, що встановлені ризики продовжують існувати та запобігти їх настанню можливо шляхом продовження виняткового за своєю суворістю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення застави.

Суд зазначає, що на даному етапі судового розгляду, суд не може оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинуватою у вчиненні злочину, адже за результатами судового провадження, після дослідження всіх доказів, отримання показань свідків, судом буде надана оцінка як кожному доказу окремо так і в сукупності з іншими доказами, визначена їх достатність чи недостатність для підтвердження пред`явленого обвинувачення, що в свою чергу не виключає можливості продовження строку тримання під вартою обвинуваченого під час судового розгляду.

Посилання на міцність соціальних зв`язків обвинуваченого приймається судом до уваги, однак їх наявність з огляду на серйозність та обсяг пред`явленого обвинувачення не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у випадку застосування до нього більш м`яких запобіжних заходів.

Посилання сторони захисту на незадовільний стан здоров`я обвинуваченого та потребу у лікуванні вже були предметом судового розгляду, будь-яких нових належних доказів, які б свідчили про погіршення стану здоров`я обвинуваченого, суду надано не було.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що раніше обраний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого, судом на даному етапі не встановлено, у зв`язку з чим суд вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, аніж тримання під вартою.

Враховуючи зміст пред`явленого обвинувачення, відповідно до положень частини 4 статті 183 КПК України, суд не визначає розмір застави.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 131-132, 176, 178, 183, 193, 194, 196, 201, 331, 350, 369-372, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Задовольнити клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_5 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання його під вартою на 60 днів, тобто до 31.10.2024 включно, без визначення застави.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про зміну запобіжного заходу відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала в частині застосованого запобіжного заходу може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Червонозаводський районний суд м.Харкова протягом п`яти днів з дня її оголошення, а ОСОБА_3 - у той же строк з моменту вручення йому копії цього судового рішення.

Головуючий ОСОБА_1