Провадження № 1-кс/686/6444/24
01 серпня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,
31 липня 2024 року старший слідчий в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, яке погоджено прокурором відділу Хмельницької обласної прокуратури про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України. В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, який є тяжкими злочином, та існують передбачені ст.177 КПК України ризики , а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, приховування чи спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Заслухавши пояснення прокурора та слідчого, які клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні, підозрюваного та його захисника, які заперечили щодо його задоволення, посилаючись на недоведеність наявних ризиків і просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, прихожу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Встановлено, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно в умовах воєнного стану, маючи корупційні зв`язки з невстановленими досудовим розслідуванням особами з числа членів медико-соціальної експертної комісії Хмельницької обласної лікарні, переслідуючи корисливі мотиви, налагодив протиправну схему, яка полягала у протиправному встановленні особам групи інвалідності особам, які не мають на те законних підстав.
З метою реалізації свого злочинного наміру, 01.07.2024 близько 10 години, ОСОБА_6 , перебуваючи поруч із житловим багатоквартирним будинком за адресою: АДРЕСА_3 , в ході спілкування із раніше знайомим йому ОСОБА_7 , достовірно знаючи що батько останнього мобілізований та проходить службу в ЗСУ, запропонував сприяти у протиправному встановленні ІІ групи інвалідності його матері ОСОБА_8 , яка не має відповідних захворювань, що в подальшому надасть можливість його батьку звільнитись із ЗСУ на законних підставах, з метою догляду за нею. При цьому ОСОБА_6 висунув ОСОБА_7 протиправну вимогу передачі йому неправомірної вигоди в сумі 9000 доларів США.
ОСОБА_7 погодився на передачу відповідної суми неправомірної вигоди частинами та повідомив про необхідність передачі йому разом із коштами копій паспорту, ідентифікаційного податкового номеру та трудової книжки його матері ОСОБА_8 .
Реалізовуючи свій злочинний намір, 11.07.2024, близько 12 години, ОСОБА_6 , діючи з прямим умислом, перебуваючи поруч із житловим багатоквартирним будинком за адресою: АДРЕСА_3 , одержав від ОСОБА_8 копії вказаних ним попередньо документів, а також від ОСОБА_7 частину неправомірної вигоди в сумі 2500 доларів США, за здійснення впливу на невстановлених досудовим розслідуванням осіб з числа членів медико-соціальної експертної комісії Хмельницької обласної лікарні, з метою протиправного встановлення ІІ групи інвалідності для ОСОБА_8 .
Надалі, 12.07.2024, близько 11 години, ОСОБА_6 , діючи з прямим умислом, перебуваючи в приміщенні магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що по АДРЕСА_4 , одержав від ОСОБА_7 ще частину неправомірної вигоди в сумі 500 доларів США, за здійснення впливу на невстановлених досудовим розслідуванням осіб з числа членів медико-соціальної експертної комісії Хмельницької обласної лікарні, з метою протиправного встановлення ІІ групи інвалідності матері ОСОБА_7 ОСОБА_8 .
31.07.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні вказаного вище кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, тобто в одержанні неправомірної вигоди для себе, за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, поєднаному з вимаганням такої вигоди.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - показами свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ; - матеріалами проведеного контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту; - результатами негласних слідчих (розшукових) дій аудіо,- відео контролів особи ОСОБА_6 ; - іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності..
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років з конфіскацією майна.
Частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
На даний час існують наступні ризики, передбачені ст. 177 КПК України:
- в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, підозрюваний ОСОБА_6 , усвідомлюючи можливу міру і строк покарання за скоєне, матиме реальну можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки як встановлено в ході здійснення негласних слідчих (розшукових) дій, має реальні наміри виїхати на постійне місце проживання до Німеччини;
- може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, шляхом умовлянь, чиненням тиску на них або будь-яким іншим чином, задля зміни їх показань про обставини провадження, оскільки на теперішній час не всі свідки встановлені та допитані, в тому числі особи з числа членів медико-соціальної експертної комісії Хмельницької обласної лікарні, уповноважені на виконання функцій держави, які мали би приймати рішення про встановлення групи інвалідності для ОСОБА_8 , а також можливе подальше їх допитування у ході судового розгляду провадження по суті обвинувачення;
- продовжити займатись злочинною діяльністю та вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки, як встановлено в ході досудового розслідування, ОСОБА_6 не має постійного джерела доходів.
При цьому, у даних рішеннях ЄСПЛ зазначено, що небезпека переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Отже, наведені фактичні обставини цього кримінального провадження та особисті обставини підозрюваного в сукупності, дають підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування або/та суду.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001, суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів;
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.
Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.
Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Досудовим розслідуванням встановлено, що особи, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження (свідки) ще не допитані, відтак у разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою це дозволить підозрюваній, яка обізнана про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.
А тому твердження захисника про неможливість впливу на свідків, слідчий суддя вважає непереконливим.
На думку слідчого судді, ризик перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином прокурор не довів.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, а також те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3028 грн.) 151 400 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
А тому саме такий розмір застави зможе забезпечити належну процесуальну поведінку та не буде завідомо непомірним для нього.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст.369-2 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 28 вересня 2024 року включно.
Визначити заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.
У в разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з населеного пункту за місцем проживання;
- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з свідками та потерпілими у вказаному кримінальному провадженні.
- невідкладно прибувати за викликами до слідчого, прокурора за першою вимогою;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.
Ухвала діє по 28 вересня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_1