У Х В А Л А

іменем України

04 грудня 2024 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого СВ Відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 18.10.2024 року про відмову у визнанні потерпілим в кримінальному провадженні №0001013 від 10.07.2024 року, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді звернулась скаржниця ОСОБА_3 із зазначеною скаргою, в якій просила поновити строк на подання скарги на постанову старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 ; скасувати постанову старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про відмову у визнанні потерпілою ОСОБА_3 від 18.10.2024 року; зобов`язати старшого слідчого СВ ВП №3 ОСОБА_4 або іншого слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001013 від 10.07.2024, повторно розглянути заяву ОСОБА_3 про залучення у якості потерпілої особи.

Зазначила, що Відділенням поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області 10.07.2024 року були внесені відомості до ЄРДР за № 0001013 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України. Вона є матір`ю померлого ОСОБА_5 18.10.2024 року звернулась до старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 із заявою про залучення її до провадження в якості потерпілої. 18.10.2024 року постановою старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 відмовлено у визнанні її потерпілою. Зазначену постанову отримала 08.11.2024 року, строк пропущений з поважних причин.

В судове засідання заявник ОСОБА_3 та її адвокат ОСОБА_6 не з`явились, надали заяви про розгляд у їх відсутність. ОСОБА_3 просила врахувати додаткові пояснення, в яких зазначила, що її загиблий син ОСОБА_5 тривалий час працював у податковій міліції старшим слідчим з особливо важливих справ шостого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області, був звільнений через скорочення штатів. На момент загибелі працював в Полку Патрульної Поліції м. Кривого Рогу. В зв`язку з тим, що тривалий час, а саме 10 років та 03 місяці працював в правоохоронних органах, могло бути підставою його вбивства з метою помсти. До моменту його загибелі, проходив тричі психіатричний огляд, відхилень не було виявлено.

Представник Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області, ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, просив розглядати скаргу у його відсутність, надав до суду заперечення, в яких просив поновити ОСОБА_3 пропущений процесуальний строк для подання скарги на постанову старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про відмову у визнанні потерпілим від 18.10.2024 року у кримінальному провадженні № 0001013 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України та відмовити в задоволенні скарги про скасування постанови старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про відмову у визнанні потерпілим від 18.10.2024 року у кримінальному провадженні №0001013 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України та визнання її потерпілою. Зазначив, що на даний час досудове розслідування триває, відпрацьовуються різні версії обставин кримінального правопорушення, які могли стати причиною вказаних подій, у тому числі відпрацьовується версія конфлікту з членами сім`ї . На даний час відсутні законні підстави для визнання ОСОБА_3 потерпілою. Після проведення посмертної психіатричної експертизи та в подальшому судово-психологічної експертизи, а також проведення інших слідчих дій будуть встановлені данні про можливу наявність ознак кримінального правопорушення передбаченого ст. 120 КК України, в такому випадку буде змінено правову кваліфікацію та визнано близького родича потерпілим.

Старший слідчий ВП № 3 КРУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, будучи повідомленим про час та місце розгляду скарги належним чином, надав до суду повідомлення, в якому зазначив, що надати матеріали кримінального провадження не має можливості, оскільки направлені до Дніпровської філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інституту психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України.

За таких встановлених обставин слідчий суддя, керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК, вважає за можливе розглянути скаргу ОСОБА_3 за відсутності прокурора, слідчого, скаржника, захисника.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Таким чином, розглянувши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність її задоволення, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області 10.07.2024 року були внесені відомості до ЄРДР за № 0001013 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, за фактом того, що 10.07.2024 року о 14-12 годин до чергової частини відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що з дев`ятиповерхового будинку АДРЕСА_1 випав працівник патрульної поліції ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно копії свідоцтва про народження VI №362071 від 29.06.1991 року, ОСОБА_3 є матір`ю загиблого ОСОБА_5 .

18.10.2024 року ОСОБА_3 звернулась до старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 з заявою про визнання її потерпілою по кримінальному провадження №0001013 від 10.07.2024 року.

18.10.2024 року відповідно постанови старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , у визнанні в якості потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному проваджені №0001013 від 10.07.2024 року відмовлено.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України, параграфом 1, ст. 303-308 КПК України.

У частині 1 статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, що підлягають оскарженню на стадії досудового розслідування.

Зокрема, згідно п.5 ч.1 ст.303 КПК України слідчому судді підлягає оскарженню рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим.

Відповідно до положень ч.ч.1 і 5 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї стаття, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Одночасно з поданням відповідної заяви потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки, передбачені статтями 56 і 57 КПК України.

Однак, чинний кримінально-процесуальний кодекс України допускає можливість відмови у визнанні особи потерпілим. Умовою для цього є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в ч. 1 ст. 55 КПК.

«Очевидність та достатність» таких підстав є оціночним поняттям, яке визначається в кожному конкретному випадку, виходячи із обставин кримінального провадження і внутрішнього переконання особи, уповноваженої на визнання потерпілим, і може полягати, зокрема, у такому:

-очевидна відсутність події або складу кримінального правопорушення;

-відсутність шкоди з боку особи, яка подала відповідну заяву;

-очевидна відсутність причинного зв`язку між кримінальним правопорушенням і заподіяною шкодою;

-наявність завданої кримінальним правопорушенням шкоди іншого виду, ніж передбачено ч. 1 ст. 55 КПК (наприклад, заподіяння особі моральної шкоди як представнику певної частини суспільства; заподіяння моральної шкоди юридичній особі);

-неможливість визнання потерпілим конкретної особи, виходячи з кримінально-правової характеристики кримінального правопорушення.

Крім того, частиною 6 ст. 55 КПК України зазначено: «Якщо в наслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви, положення частин 1-3 цієї статті поширюється на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілими може бути визнано декілька осіб».

Отже, законодавцем визначено можливість процесуального правонаступництва щодо статусу потерпілого в кримінальному провадженні з визначенням трьох ключових ознак:

а) потерпілий помер (настала, смерть потерпілого), або він знаходиться в стані, який унеможливлює подання заяви про визнання його потерпілим;

б) правонаступник потерпілого є його близьким родичом або членом сім`ї потерпілого;

в) правонаступник подав відповідну заяву до органу досудового розслідування або до суду про визнання його потерпілим;

Слідчий суддя, виходячи з ч. 5 ст. 40 КПК України, позбавлений змоги надати конкретні вказівки (зобов`язання) слідчому (прокурору) щодо проведення конкретних слідчих дій, адже слідчій (прокурор) є самостійним у своїй процесуальній діяльність, а слідчий суддя наділений лише правом судового контролю та оцінки зібраних слідством доказів на етапі розслідування, однак він не може переймати на себе функції слідства (п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 3 ст. 22 КПК України). Однак, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що слідство зобов`язане провести у провадженні такий комплекс дій, який би не залишав місце сумнівам, а зроблені ним висновки випливали б зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, а не ґрунтувались на припущеннях.

Заявниці слід поновити строк на подання скарги, оскільки за наведених нею обставин, строк пропущений нею з поважних причин.

Положеннями ч. 2 ст. 307 КПК України визначено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

З огляду на встановлені обставини, слідчий суддя вважає за необхідне скаргу задовольнити.

Керуючись ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_3 строк на оскарження постанови старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 18.10.2024 року ОСОБА_4 про відмову в задоволенні клопотання.

Скаргу ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого СВ Відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 18.10.2024 року про відмову у визнанні потерпілим в кримінальному провадженні №0001013 від 10.07.2024 року - задовольнити.

Скасувати постанову старшого слідчого СВ Відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 18.10.2024 року в кримінальному провадженні №0001013 від 10.07.2024 року про відмову в задоволенні клопотання.

Зобов`язати старшого слідчого СВ Відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 повторно розглянути клопотання ОСОБА_3 від 18.10.2024.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1