Справа № 461/7619/24
Провадження № 1-кс/461/5667/24
про накладення арешту на майно
19.09.2024 року слідча суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 про надання дозволу на арешт майна, -
в с т а н о в и л а:
В обґрунтування клопотання зазначає, що 17.09.2024 року, приблизно о 23 год. 35 хв. по вулиці Промисловій у м. Львові, Львівського району, Львівської області відбулась ДТП, а саме зіткнення транспортних засобів, під час якого водій автомобіля марки «Audi A5» р.н. НОМЕР_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рухаючись по вул. Промисловій, в напрямку вулиці Б. Хмельницького, у м. Львові, здійснив попутне зіткнення із електросамокатом марки «Bolt», який в цей час рухався попереду нього та на якому знаходилось дві особи, а саме неповнолітній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та неповнолітній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після зіткнення водій ОСОБА_4 продовжив свій рух та в подальшому здійснив наїзд на нерухому перешкоду у вигляді будинку АДРЕСА_1 . Внаслідок ДТП неповнолітній ОСОБА_5 , від отриманих тілесних ушкоджень загинув на місці пригоди, а неповнолітній ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований у лікувальний заклад. З метою забезпечення збереження речових доказів та подальшого їх дослідження у встановленому КПК України порядку, просить клопотання задовольнити.
Прокурор у судове засідання не з`явився, у клопотанні просить проводити розгляд у його відсутності.
Враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, слідча суддя вважає за можливе провести судовий розгляд без повідомлення власника майна.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши та перевіривши клопотання та долучені до нього матеріали, слідча суддя приходить до таких висновків.
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 17.09.2024 року, приблизно о 23 год. 35 хв. по вулиці Промисловій у м. Львові, Львівського району, Львівської області відбулась ДТП, а саме зіткнення транспортних засобів, під час якого водій автомобіля марки «Audi A5» р.н. НОМЕР_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рухаючись по вул. Промисловій, в напрямку вулиці Б. Хмельницького, у м. Львові, здійснив попутне зіткнення із електросамокатом марки «Bolt», який в цей час рухався попереду нього та на якому знаходилось дві особи, а саме неповнолітній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та неповнолітній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після зіткнення водій ОСОБА_4 продовжив свій рух та в подальшому здійснив наїзд на нерухому перешкоду у вигляді будинку АДРЕСА_1 . Внаслідок ДТП неповнолітній ОСОБА_5 , від отриманих тілесних ушкоджень загинув на місці пригоди, а неповнолітній ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований у лікувальний заклад.
18.09.2024 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.
У ході затримання було вилучено:
- чоловічу сорочку білого кольору з наявними слідами речовини схожої на кров;
- джинсові штани синього кольору на котрих наявні сліди речовини схожої на кров;
- пояс чорного кольору який знаходився на джинсових штанах;
- кросівки 42 розміру, темно-синього кольору з підошвою білого кольору з маркуванням на іноземній мові «Антон Кузьмін»;
Перелічені речі, які вилучені в ході проведення обшуку відповідно до ст. 98 КПК України являються речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
Зазначені вище речі відповідною постановою слідчого від 18.09.2024 визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукуванні, пристосовані, чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, що здійснювались на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Арешт майна скасовується у встановленому цим кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що накладення арешту на майно проводиться з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також те, що вказані у даному клопотанні предмети необхідні для розкриття кримінального правопорушення, слідча суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідча суддя -
клопотання задовольнити.
- чоловічу сорочку білого кольору з наявними слідами речовини схожої на кров;
- джинсові штани синього кольору на котрих наявні сліди речовини схожої на кров;
- пояс чорного кольору який знаходився на джинсових штанах;
- кросівки 42 розміру, темно-синього кольору з підошвою білого кольору з маркуванням на іноземній мові «Антон Кузьмін»;
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п?яти днів з дня її оголошення.
Слідча суддя ОСОБА_7