Номер провадження по справі 1-кс/387/114/24
У Х В А Л А

02 серпня 2024 року смт. Добровеличківка

Слідчий суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши матеріали скарги представника скаржника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області надійшла скарга представника скаржника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, саме у провадженні Добровеличківського районного суду Кіровоградської області перебуває цивільна справа №387/1100/23 за позовом представника позивача ОСОБА_3 в інтересах позивача ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи ОСОБА_7 , управління з питань захисту дітей Кропивницької міської ради про встановлення графіку спілкування баби та діда з онукою. Ухвалою 03.11.2023 Добровеличківського районного суду Кіровоградської області про забезпечення позову було заборонено ОСОБА_5 та ОСОБА_6 побачення з онукою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без присутності матері ОСОБА_4 або батька ОСОБА_7 у будь-який час, не обмежуючись будь-яким графіком та тривалістю до моменту вирішення спору по суті у судовому порядку без обмеження у праві спілкування з дитиною засобами телефонного зв`язку, з урахуванням режиму дитини. Зобов`язано ОСОБА_5 та ОСОБА_6 узгоджувати з позивачкою місце та термін перебування онуки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до моменту вирішення спору по суті у судовому порядку. Заборонено виїзд ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без супроводу матері ОСОБА_4 або батька ОСОБА_7 до моменту вирішення спору по суті у судовому порядку. Постановою Кропивницького апеляційного суду від 04.01.2024 ухвалу було скасовано. ОСОБА_9 04.01.2024 повідомила органи поліції проте, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 порушили ухвалу суду від 03.11.2023. Водночас на адресу скаржниці надійшла відповідь на її звернення 19.01.2024 , також на її адресу з Кропивницького РУП ГУНП було направлено листа, проте, що її заява направлена до Добровеличківського РВП відповідно до Закону України "Про звернення громадян". В березні 2024 йому та його клієнту стало відомо, що Добровеличківський РВП не отримував заяви.

Представником адвокатом ОСОБА_3 було направлено запит до Відділення поліції № 2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, де 22.04.2024 представником Добровеличківського РВП фактично не здійснювали жодних дій для з`ясування обставин порушення ухвали Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 03.11.2023 у справі №387/1100/23 окрім спілкування з бабусею. Також повідомили, що кримінальне провадження не зареєстроване. Даний лист ним було отримано 07.05.2024, а оператором поштового зв`язку було відправлене 03.05.2024. В судовому засіданні представник скаржника скаргу надіслав клопотання про розгляд справи за його відсутності, скаргу підтримав.

Слідчий або прокурор в судове засідання не з`явилися.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

Приписами ч.1 ст.214 КПК України встановлено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У п. 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 (справа №818/1526/18, провадження №11-1263апп18) зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У заяві зазначено, що у провадженні Добровеличківського районного суду Кіровоградської області перебуває цивільна справа №387/1100/23 за позовом представника позивача ОСОБА_3 в інтересах позивача ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи ОСОБА_7 , управління з питань захисту дітей Кропивницької міської ради про встановлення графіку спілкування баби та діда з онукою. Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області про забезпечення позову від 03.11.2023, було заборонено ОСОБА_5 та ОСОБА_6 побачення з онукою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без присутності матері ОСОБА_4 або батька ОСОБА_7 у будь-який час, не обмежуючись будь-яким графіком та тривалістю до моменту вирішення спору по суті у судовому порядку без обмеження у праві спілкування з дитиною засобами телефонного зв`язку, з урахуванням режиму дитини. Зобов`язано ОСОБА_5 та ОСОБА_6 узгоджувати з позивачкою місце та термін перебування онуки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до моменту вирішення спору по суті у судовому порядку. Заборонено виїзд ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без супроводу матері ОСОБА_4 або батька ОСОБА_7 до моменту вирішення спору по суті у судовому порядку. Скаржниці стало відомо, що дід та баба неодноразово порушували ці заборони, також 04.01.2023 дід та баба спілкувалися з її дитиною без присутності її та батька дитини. Вважає, що в діях ОСОБА_5 , та ОСОБА_6 , наявний склад злочину.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до вимог ч. ч. 1-2 ст. 22 КПК України: «Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 24 КПК України: «Кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом».

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 26 КПК України: «Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України: «Слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування».

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України: «На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування».

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 304 КПК України: «Слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню».

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела. Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Такі ж висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

В постанові від 20 квітня 2023 року у справі № 373/18/23 Верховний Суд вказав, що системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

При цьому, нормами кримінального процесуального законодавства передбачено, які саме діяння є правопорушеннями (злочинами), в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше.

Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов до висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

Слідчий суддя вважає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання вищезазначеного висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Слідчий суддя зазначає, що посилання представника скаржника на ухвалу судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області про забезпечення позову від 03 листопада 2023 року, яка на думку скаржника є порушеною є безпідставним, оскільки ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 16.01.2024, ухвалу Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 03 листопада 2023 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_4 про забезпечення позову.

Водночас органом досудового розслідування прийняте відповідне рішення щодо скарги заявника 19.01.2024, а саме станом на час коли ухвала судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області про забезпечення позову від 03 листопада 2023 року була скасована судом апеляційної інстанції. Отже ухвала суду, яка скасована у зв`язку із її незаконністю порушуватись не може з дня її винесення.

Зіставивши наведені вище законодавчі вимоги, зокрема до заяви про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень та судової практики з відомостями, зазначеними у скарзі ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов до висновку, що обставини, повідомлені заявником не містять відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, натомість, їх можна розцінити як суб`єктивне бачення заявника та такі дії заявника зводяться до незгоди з прийнятим рішенням Відділення поліції №2 РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Окрім того, у заяві ОСОБА_4 не наведено об`єктивних даних та конкретних фактів, які б свідчили про вчинення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 кримінального правопорушення за порушення скасованої ухвали суду.

Тобто слідчий суддя переконаний, що для внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення суддею, заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР та початок досудового розслідування буде механізмом незаконного кримінального переслідування ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

З огляду на це, слідчий суддя дійшов до висновку, що для внесення до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_4 підстави відсутні, тому у задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 304-307, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги представника скаржника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1