Провадження №: 1-кп/752/2335/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.11.2024 м. Київ

Голосіївського районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002975 від 02.10.2024, за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілий ОСОБА_6 ,

законно представника

потерпілого ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в :

До Голосіївського районного суду міста Києва 01.11.2024 надійшли матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою обрано ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 03.10.2024 до 30.11.2024.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 314, ч. 3 ст. 331 КПК України, судом 04.11.2024 було постановлено ухвалу про призначення підготовчого судового засідання.

У підготовче судове засідання з`явилися прокурор, захисник обвинуваченого, потерпілий, законний представник потерпілого, доставлений обвинувачений.

При підготовчому розгляді кримінального провадження суд заслухав доповідь прокурора, яка вважає, що справа підсудна Голосіївському районному суду міста Києва, що підстав для закриття або зупинення даної справи немає, що обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України, що підстав визначених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України немає.

Обвинувачений, захисник обвинуваченого, потерпілий, законний представник потерпілого, думку прокурора підтримали.

З метою підготовки до судового розгляду суд:

1) визначив дату та місце проведення судового розгляду;

2) з`ясував, можливість проведення судового розгяду у відкритому судовому засіданні;

3) з`ясував питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді;

4) розглянув клопотання учасників судового провадження про здійснення судового виклику певних осіб.

Суд, заслухавши доповідь прокурора, пояснення обвинуваченого, захисника, потерпілого, законного представника потерпілого, вважає, що:

Дане кримінальне провадження підсудне Голосіївському районному суду міста Києва.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

У підготовчому судовому засіданні визначено коло осіб, які братимуть участь у судовому засіданні.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів. Загалом клопотання прокурора обґрунтовано тим, що ризики визначені в ухвалі слідчого судді від 03.10.2024, а саме: можливість переховуватися від суду, а також впливати на потерпілих і свідків з метою змусити змінити свої покази, на даний час продовжують існувати, а тому є необхідність у застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обвинувачений та захисник обвинуваченого проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати запобіжні заходи не пов`язані із позбавленням волі.

Потерпілий та його законний представник підтримав клопотання прокурора.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, оцінивши ступінь обґрунтованості заявленого клопотання, дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Заявлене прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання обвинуваченого під вартою за процесуальним змістом і формою відповідають вимогам ст. 184 КПК України.

Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження стаття 194 КПК України визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Суд, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, - враховує положення статей 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд на стадії проведення підготовчого судового засідання не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини.

На думку суду, відомості, викладені в обвинувальному акті та реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали кримінального провадження можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого злочину. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів. Таким чином, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого злочину є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду потреби судового розгляду.

Також клопотання обґрунтоване наявністю ризиків переховування від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Існують підстави вважати, що заявлені ризики мають місце, про що свідчать наступні обставини.

Так, є достатні підстави вважати, що ризик переховування актуальний у зв`язку із тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжкого, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7 років. Так, усвідомлюючи невідворотність, тяжкість та реальність покарання за вчинене кримінальне правопорушення, ОСОБА_3 може змінити місце проживання, не являтися на виклики прокурора та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Також, на підтвердження даного ризику слід врахувати такі обставини, що останній раніше судимий за умисний корисливий злочин та вчинив вказане кримінальне правопорушення у період випробувального строку.

Ризиком того, що обвинувачений може незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, є те, що ОСОБА_3 , обізнаний про осіб, які давали показання у кримінальному провадженні, тому він може здійснити спроби впливу на них з метою зміни наданих показань, що в подальшому виключить надання ними правдивих і повних показань під час судового розгляду.

При обранні міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд звертає особливу увагу, що обвинуваченим злочини було вчинено в період дії воєнного стану, що на думку суду свідчить про особливу небезпеку вчиненого кримінального правопорушення та вкрай низьку соціальну свідомість обвинуваченого. Крім того, на час обрання запобіжного заходу воєнний стан на території України продовжено, що посилює небезпеку того, що обвинувачений зможе ухилятися від явки до суду у разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішення питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.

Встановлені фактичні дані дозволять на основі закону та внутрішнього переконання зробити висновок про необхідність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Характер вчиненого обвинуваченим дій та наявні ризики обґрунтовують доцільність та правомірність обмеження прав обвинуваченого у кримінальному провадженні та виправдовують застосування запобіжного заходу саме такого виду, оскільки існує ймовірність порушення важливого суспільного інтересу у вигляді протидії правосуддю шляхом переховування від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання існуючим ризикам.

При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1, 2, 3 частини першої статті 194 КПК України.

Судом встановлено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не буде запобігати ризикам переховування від суду, та незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування

Оскільки, кримінальне правопорушення у якому обвинувачується ОСОБА_3 вчинено із застосуванням насильства на потерпілим та погрозою насильством, суд дійшов висновку не визначити розмір застави у даному кримінальному провадженні.

За сукупності таких обставин, суд, приймаючи до уваги також і стан здоров`я обвинуваченого, щодо якого у матеріалах провадження відсутні об`єктивні медичні застереження, дані про його особу, сімейний стан, соціальні зв`язки, які суд оцінює виключно у сукупності з іншими наведеними вище даними, вважає, що клопотання прокурора підлягає до задоволення.

Вирішуючи питання щодо заявленого цивільного позову, суд виходить з норм частин першої, четвертої статті 128 Кримінального процесуального кодексу України, за якими особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов, зокрема, до обвинуваченого; форма і зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. При цьому права та обов`язки цивільного позивача, цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду (частина друга статті 61, частина друга статті 62 КПК України).

Крім того, частиною п`ятою статті 128 КПК України визначено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуальногокодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Оглянувши матеріали заявленого цивільного позову, суд приходить до висновку, що зміст та форма позову відповідають вимогам ст. 175 ЦПК України, а тому, заслухавши думку учасників, суд приймає рішення про прийняття цивільного позову до сумісного розгляду з кримінальним провадженням, що відповідає вимогам ст.127 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду

Керуючись ст. ст. 176-178, 181-183, 194, 314-316 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002975 від 02.10.2024, за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 14 годину 00 хвилин 03.12.2024.

Клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому задовольнити.

Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, до 13.01.2025, без визначення розміру застави.

Для утримання обвинувачений ОСОБА_3 , підлягає направленню до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Прийняти до судового розгляду цивільний позов законного представника потерпілого ОСОБА_6 - ОСОБА_7 до ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, до спільного розгляду з кримінальним провадженням.

У судове засідання викликати прокурора, захисника обвинуваченого, потерпілих, доставити обвинуваченого.

Судове засідання проводити одноособово.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду впродовж 5 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 20.11.2024 о 15 год. 30 хв.

Суддя: ОСОБА_1