Провадження №: 1-кс/755/2949/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" вересня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП у в м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003151 від 09.09.2024 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, розлученого, який має малолітню дитину, 2020 року народження, офіційно не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 262 КК України, -

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

11 вересня 2024 року слідчий Дніпровського УП ГУНП у в м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 09.09.2024 року приблизно об 11 годині 50 хвилин працівники Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , перебуваючи у форменому одязі з розпізнавальними знаками поліції, маючи при собі табельну вогнепальну зброю та будучи відповідальними за неї, під час несення добового наряду у складі патруля роти № 2 батальйону № 2 полку № 2 , знаходячись у салоні службового автомобіля патрульної поліції «Skoda Rapid», р.н. НОМЕР_1 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Братиславська, здійснюючи охорону громадського порядку, помітили ОСОБА_4 , який порушував правила дорожнього руху України та громадський порядок на дорозі, після чого вони підійшли до ОСОБА_4 та ОСОБА_7 почав перевіряти його особу за допомогою службового планшету, в ході чого ОСОБА_4 , скориставшись тим, що працівник поліції зосереджений на перевірці, діючи з раптово виниклим умислом на викрадення вогнепальної зброї, яка знаходиться у поліцейського, підійшов до нього, схопився за рукоятку табельного пістолету «Форт 17» № НОМЕР_2 , витягнув його з кобури, чим відкрито намагався ним заволодіти, однак не зміг довести свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки пістолет «Форт 17» № НОМЕР_2 був додатково пристебнутий пістолетним ремінцем до тактичного ременю, після чого ОСОБА_4 було затримано працівниками поліції.

10 вересня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 262 КК України, що підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 09.09.2024 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 09.09.2024 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 09.09.2024 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 10.09.2024 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 10.09.2024 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 10.09.2024 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 10.09.2024 року, протоколом огляду речей від 09.09.2024 року, протоколом перегляду відеозапису від 10.09.2024 року, протоколом огляду місця події від 09.09.2024 року, речовим доказом, вилученим під час огляду місця події та іншими доказами у їх сукупності.

Крім того, у клопотанні слідчого зазначено про ризики, а саме підозрюваний може:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, вислухавши доводи прокурора, який підтримав клопотання та зазначив про обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, захисника, який заперечував проти задоволення клопотання слідчого та просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, посилаючись на необґрунтованість підозри та ризиків, зазначених слідчим, та підозрюваного, який підтримав думку свого захисника, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.

Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Як вбачається із клопотання та було встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 раніше не судимий, не працює, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину, а тому, враховуючи відсутність міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання, суд вважає, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме ухилення від слідства і суду, і запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного в умовах воєнного стану.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Щодо доводів захисника про те, що ОСОБА_4 має психічне захворювання, а тому до нього не може бути застосований такий запобіжний захід, як тримання під вартою, то слідчому судді не було надано переконливих доказів того, що до ОСОБА_4 передбачається застосування примусових заходів медичного характеру, а тому такі доводи захисника є необґрунтованими.

У той же час, слідчий суддя вважає необхідним застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 10 днів, з метою забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного, а також надати можливість сторонам зібрати докази щодо стану здоров`я підозрюваного, пов`язаного з характером розладу психічної діяльності чи психічного захворювання.

Крім того, відповідно до ст. 183 КПК України відносно підозрюваного ОСОБА_4 слід також визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, та у разі внесення застави, покласти на нього обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 176-179, 193, 194, 206 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП у в м. Києві ОСОБА_3 задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ, строком на 10 днів, до 20 вересня 2024 року, включно.

Визначити розмір застави ОСОБА_4 , достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у виді 20 /двадцяти/ прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить - 60 560 /шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят/ гривень.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-повідомляти слідчого, прокурора або суду про зміну свого місця проживання (залежно від стадії кримінального провадження).

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 ухвалою суду обов`язків - 60 днів з моменту внесення підозрюваним, заставодавцем застави у розмірі, визначеному судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: