Гребінківський районний суд Полтавської області
_______________________________________________________________ 528/860/23
УХВАЛА

Іменем України

03 вересня 2024 р. м. Гребінка

Гребінківський районний суд Полтавської області у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду з повною технічною фіксацією клопотання прокурора Пирятинського відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000016, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.01.2023 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гребінка, Полтавської області, зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше судимого:

- 11.06.2008 року Гребінківським районним судом Полтавської області за ч. 3 ст. 185, ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 289, 69, 70 КК України на строк 5 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України від призначеного покарання звільнений з іспитовим строком 3 роки;

- 24.12.2010 року Гребінківським районним судом Полтавської області за ч. 2 ст. 185 КК України на строк 2 роки позбавлення волі. На підставі ст. 71 КК України приєднано 4 роки позбавлення волі за вироком Гребінківського районного суду Полтавської області від 11.06.2008 року та кінцево засуджений на строк 6 років позбавлення волі. Звільнений з місць позбавлення волі 01.07.2014 року за рішенням Крюківського районного суду м. Кременчук від 20.06.2014 року на підставі ст. 2 ЗУ «Про амністію» від 08.04.2014 року;

- 01.06.2018 року Пирятинським районним судом Полтавської області за ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 70 КК України на строк 4 роки 1 місяць позбавлення волі з конфіскацією майна;

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.2 ст.307 КК України,-

встановив:

В провадженні Гребінківського районного суду на стадії судового слідства перебуває вищевказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні 03.09.2024 року прокурором було заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, яке мотивовано тим, що на підставі ухвали Гребінківського районного суду Полтавської області від 11.07.2024 обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 09.09.2024 року. Оскільки ризики визначені ст.177 КПК України не зникли, прокурор просить суд вирішити питання щодо продовження строку дії даного запобіжного заходу. При цьому посилається, на те що застосування за обвинуваченого ОСОБА_4 інших запобіжних заходів на даний час недоцільно.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 в судовому засіданні просив зменшити розмір застави до мінімального у сумі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, щоб надати можливість родичам обвинуваченого її внести, оскільки на даний час останні перебувають у скрутному матеріальному становищі.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Суд, заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, прийшов таких висновків.

В судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Пирятинського районного суду Полтавської області від 30.03.2023 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном до 27.05.2023 року. В подальшому, ухвалами Гребінківського районного суду Полтавської області від 22.06.2023, 15.08.2023, 12.10.2023 та 05.12.2023, 22.01.2024, 20.03.2024, 15.05.2024 та 11.07.2024 року відносно обвинуваченого ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою, строк дії якого закінчується 09.09.2024 року. Зменшено раніше визначений розмір застави до 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90840,00 гривень.

За змістом ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини "Тейс проти Румунії", автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Зокрема при продовженні строку тримання під вартою суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність продовження тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосовується виключно у випадках, передбачених частиною 2 статті 183 КПК України.

Вирішуючи питання про продовження строку дії запобіжного заходу суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушеннях та можливість в зв`язку з цим уникнення явки до суду.

Крім того, суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_4 , на даний час має не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість за скоєння злочинів передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України, за які відбував реальне покарання в місцях позбавлення волі. Звільнившись з місць позбавлення волі у травні 2022 року, ОСОБА_4 на шлях виправлення не став, продовжив свою злочинну діяльність пов`язану зі збутом психотропних речовин потенційним покупцям з числа наркозалежних осіб. Таким чином перебування ОСОБА_4 на волі, без застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може призвести до продовження його злочинної діяльності та вчинення інших кримінальних правопорушень

Крім того, враховуючи, що ОСОБА_4 , достовірно усвідомлюючи можливість настання негативних для себе наслідків у вигляді призначення йому покарання за кримінальне правопорушення у вчиненні якого обвинувачується, з метою його уникнення, суд не виключає можливість позапроцесуального спілкування обвинуваченого з свідками у даному кримінальному провадженні, та здійснення на них тиску, з метою схиляння до зміни показів.

Під час розгляду клопотання прокурора у судовому засіданні судом достовірно встановлено, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були враховані при обранні обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та його продовженні, не зменшилися, не втратили свою актуальність та продовжують існувати на даний час.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про доцільність продовження застосованого відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який забезпечить його належну процесуальну поведінку, у зв`язку з чим клопотання прокурора слід задовольнити.

При цьому, досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні судового провадження, у тому числі щодо належного виконання ОСОБА_4 своїх процесуальних обов`язків.

Разом з тим, згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч.4 ст.183 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Визначаючи питання щодо розміру застави слідчий суддя враховує, що її розмір спрямований на забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного з метою виконання покладених на нього обов`язків, недопущення продовження злочинної діяльності, вчинення нових кримінальних правопорушень чи вчинення дій, спрямованих на перешкоджанню встановленні усіх обставин у кримінальному провадженні, при цьому розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

За таких обставин, задля досягнення дієвості кримінального провадження, запобігання існуючим ризикам, недопущення негативного впливу підозрюваного на хід досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що розмір застави, визначений ухвалою суду від 11.07.2024 року, відносно обвинуваченого ОСОБА_4 слід залишити попередній - у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави.

Підстав для зменшення розміру застави, на даному етапі судового розгляду суд не знаходить.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193-194, 196,197, 199, 203, 309, 369, 372 КПК України, суд,

постановив:

Клопотання прокурора Пирятинського відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів) передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, строком на 60 діб, тобто до 24-00 години 01 листопада 2024 року включно, утримуючи його в ДУ «Полтавська установа виконання покарань №23».

Залишити раніше визначений розмір застави у розмірі 30 (тридцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) гривень, яка може бути внесена до сплину терміну тримання під вартою, як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Гребінківського районного суду Полтавської області (код: 26304855 , банк: ДКСУ України, м. Київ, МФО: 820172, р/р: UA0015950).

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, із визначеною періодичністю;

2) не відлучатися за межі Полтавської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4) утримуватись від спілкування з свідками у кримінальному провадженні;

5) в разі наявності здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Гребінківського районного суду Полтавської області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та Гребінківський районний суд Полтавської області

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, покладених на нього судом, застава буде звернена в доход держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. У разі звернення застави в дохід держави судом буде вирішено питання про застосування до цієї особи іншого запобіжного заходу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, буде повернута обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Вручити копію цієї ухвали учасникам кримінального провадження негайно після її оголошення.

Ухвала суду в частині продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 05.09.2024 о 11 год. 55 хв.

Cуддя ОСОБА_1