"29" липня 2024 р. Справа № 363/3791/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2024 року м. Вишгород

Слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді клопотання слідчого СВ Вишгородского РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000801 від 13.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Баку Азербайджан, громадянина України, зі слів одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину 2019 року народження, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду надійшло клопотання слідчого СВ Вишгородского РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000801 від 13.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в якому просять застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням останнього в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 по АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування.

В обґрунтування вимог клопотання зазначено, що в ході досудового розслідування встановлено, що у невстановлену дату та час (точного часу та дати досудовим розслідування встановити не представилось за можливе), ОСОБА_4 , перебував за адресою свого місця проживання, а саме: АДРЕСА_2 , де в останнього виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна з метою особистого збагачення.

Одразу після цього, реалізуючи злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , взяв з собою підготовлені знаряддя для відкриття замків, а саме столярний мезель та викрутку, після чого попрямував до території домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , та яка на праві власності належить ОСОБА_6 .

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_4 , того ж дня (точного часу та дати досудовим розслідування встановити не представилось за можливе), перебуваючи за вказаною адресою, достовірно знаючи, що в Україні діє воєнний стан, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає та він залишиться не поміченим, через отвір паркану, яким частково огороджена вказана територія проник на територію вказаного домоволодіння.

Перебуваючи на території вказаного домоволодіння, ОСОБА_4 , підійшов до житлового будинку, де за допомогою заздалегідь підготовлених засобів, а саме столярного мезелю та викрутки, та сили рук, відімкнув профнастилове вікно, за допомогою якого проник в приміщення вказаного будинку, де виявив та викрав: телевізор «LG, 42 Im 615», з серійним номером НОМЕР_1 , в корпусі червоного кольору, вартістю 3 535 (три тисячі п`ятсот тридцять п`ять) гривень, перфоратор марки «Bosch» з наступними характеристиками та маркуваннями: «SDS-plus GBH 2-26 DRE 800 Вт, 0-900», вартістю 4 521 (чотири тисячі п?ятсот двадцять одна) гривня 48 (сорок вісім) копійок, цифровий супутниковий HDTV-приймач торгової марки «OPENBOX» моделі «S2 HD», з серійним номером «S032093», вартістю 1 156 (одна тисяча сто п?ятдесят шість) гривень 40 (сорок) копійок, з якими в подальшому покинув вказаний будинок, та в подальшому територію домоволодіння, а викраденим майном ОСОБА_4 розпорядився на власний розсуд.

Таким чином, своїми протиправними діями, які виразились у таємному викраденні майна, вчиненого в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 завдав потерпілому ОСОБА_7 , майнової шкоди на загальну суму 9 212 (дев`ять тисяч двісті дванадцять) гривень 88 (вісімдесят вісім) копійок.

Про наявність вказаних ризиків свідчать наступні факти, зокрема:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, та знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватості у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин, може переховуватися від органу досудового розслідування та, в подальшому від суду. Крім того, на даний час, відносно підозрюваного ОСОБА_4 у Вишгородському районному суді Київській області, перебуває обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4 ст. 185 КК України, на розгляд якого ОСОБА_4 до суду не з`являється, тому відносно останнього, суддею Вишгородського районного суду Київської області винесено ухвалу про оголошення в розшук ОСОБА_4 . А відтак наявні всі підстави вважати, що без застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний під острахом отримання максимального покарання, може переховуватися від органу досудового розслідування, суду, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження які визначені у ст. 2 КПК України. Оскільки останній не повідомив правоохоронні органи про вчинення кримінального правопорушення та переховувався від органу досудового розслідування.

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - вказаний ризик підтверджується тим, що з метою уникнення кримінальної відповідальності, підозрюваний може незаконно впливати на свідків, які на даний час органом досудового розслідування встановлюються, які можуть надати органу досудового розслідування беззаперечні показання, які підтверджують причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного кримінального правопорушення. Свідки у даному кримінальному провадженні не допитано безпосередньо в суді та їх покази містять істотне значення в даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим ОСОБА_4 з метою уникнення кримінальної відповідальності може умовляннями та/або погрозами переконати останніх давати неправдиві покази щодо його причетності до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим способом, зокрема не з`являтиметься на виклики слідчого, прокурора та суду, іншим чином затягувати здійснення досудового розслідування, вчиняючи всі дії, спрямовані на ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки розуміючи, що останній вчинив тяжкий злочин, яким законом передбачено відповідальність у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, зможе покинути територію Вишгородського району Київської області, та таким чином ухилятися від кримінальної відповідальності. Також підозрюваний ОСОБА_4 не має постійного місця роботи, тобто офіційного джерела доходів, що вказує на відсутність у останнього, стримуючих зв`язків на вказаній території місця проживання підозрюваного ОСОБА_4

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - разом з цим, враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, особу підозрюваного ОСОБА_4 , останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний, вчинив особливо тяжкий злочини, не маючи встановлених слідством легальних, постійних джерел доходу, належних засобів для існування, може вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України та правовій кваліфікації ЄСПЛ, що укладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» від 09.06.2005, «Фрізен проти Росії» від 24.03.2005 та «Ізмайлов проти Росії» від 16.10.2008, оскільки саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вище ризиків та забезпечить виконання підозрюваного ОСОБА_4 покладених процесуальних обов`язків.

В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання в повному обсязі та просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні визнав свою вину у вчиненні інкримінованого правопорушення та не заперечував проти застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею зазначається наступне.

З матеріалів клопотання встановлено, що відділенням розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розслідується кримінальне провадження № 0000801 від 13.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

26.07.2024 ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу передбачені ст. 178 КПК України, відповідно до якої, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: протокол прийняття заяви ОСОБА_6 , про вчинене кримінальне правопорушення; протокол огляду місця події, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , протокол огляду та добровільної видачі від 13.06.2024 року; протокол допиту потерпілого від 27.06.2024 ОСОБА_6 ; протокол огляду речових доказів від 27.06.2024; висновок експерта від 17.07.2024 року № 3546/24, яким встановлено вартість викраденого майна та інші матеріалами, зібрані в ході досудового розслідування.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий, поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року).

Враховуючи наведену вище практику Європейського Суду з прав людини та не вирішуючи питання доведеності вини ОСОБА_4 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що для вирішення питання про обрання запобіжного заходу, підозра в розумінні вимог ст.ст. 177, 178 КПК України є обґрунтованою.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим моментом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. У справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 вказано, що особлива якість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Також, при вирішенні вказаного питання необхідно прийняти до уваги те, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя, тяжкість можливих наслідків уникнення від суду і серйозність пред`явленого обвинувачення, необхідність попередити тиск на свідків. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний та соціальний стан особи.

Також, як вбачається з ухвали Вишгородського районного суду № 363/3183/24 від 11.07.2024 року, обвинувачений ОСОБА_4 в судові засідання не з`являвся, систематично порушував застосований до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, переховувався від суду, у зв`язку з чим останнього оголошено у розшук.

Окрім того, відповідно до доповіді про подію, кримінальне правопорушення, що трапилось у військовій частині НОМЕР_2 13.05.2023 року під час перевірки особового складу військової частині, було встановлено, що солдат ОСОБА_4 самовільно залишив місце служби в умовах воєнного стану. Під час розшуку встановити місцеперебування військовослужбовця не вдалось.

З урахуванням вищевикладеного та повідомленої ОСОБА_4 підозри слідчий суддя погоджується, що є достатні підстави вважати про наявність ризиків, які передбачені пунктами 1,3,4,5 статті 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

За таких обставин, враховуючи наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,4,5 статті 177 КПК України, особу ОСОБА_4 , який в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, не має офіційної роботи, проживає не за місцем реєстрації, тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також те, що останній вже порушував застосований до нього в рамках іншого кримінального провадження запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, переховувався від суду, у зв`язку з чим його оголошено у розшук, окрім того розшукується військовою частиною, у якій проходив військову службу та яку покинув з невідомих причин, що у своїй сукупності свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам, вважаю за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог частини 5 ст. 182 і ч. 3 ст. 183 КПК України враховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, зазначені ризики, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, як такий, що є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні та є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, та не є завідомо непомірним для нього.

Керуючись ст.ст.176-178,183,184,193,194,309 КПК України,слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Вишгородского РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000801 від 13.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України стосовно ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням останнього в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 по АДРЕСА_1 в межах строку досудового розслідування, тобто до 26 вересня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу - тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн.

Підозрюваний ОСОБА_4 або заставодавець (інша фізична чи юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі в порядку ст. 182 КПК України.

У разі внесення застави на підставі ст. 194 КПК України зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду, яких повідомляти про зміну місця свого проживання й без дозволу останніх не відлучатися з населеного пункту за місцем проживання, утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні.

Згідно ч. 8 і ч. 10 ст. 182 КПК України в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, а при зверненні застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, обчислювати з дня внесення застави до 26 вересня 2024 року.

Повний текст ухвали проголошено 02 серпня 2024 року о 11 годині 30 хвилин.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1