Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2005/17

Номер провадження: 1-кс/511/857/24

26.09.2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

заявника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області заяву ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_5 по розгляду кримінального провадження 1-кп/511/47/24, справа №511/2005/17 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3 ст.190 КК України ,

в с т а н о в и в:

З 13.01.2023 року в провадженні Роздільнянського районного суду перебуває кримінальне провадження 1-кп/511/47/24, справа №511/2005/17 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3 ст.190 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу справ справа перебуває у провадженні судді Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_5

11.09.2024 року від обвинуваченої ОСОБА_4 надійшла заява про відвід головуючої по справі судді ОСОБА_5 на підставі ст.75 КПК України .

Короткий зміст заяви про відвід.

Заява про відвід судді обґрунтована тим, що суддя ОСОБА_5 розглядає справу упереджено та існують обґрунтовані сумніви в її об`єктивності виходячи з таких її дій:

-суддя ОСОБА_5 , яка веде її справу, прихильно ставиться до сторони обвинувачення, таким чином підриваючи власну безсторонність;

-до винесення судового рішення висловила думку, щодо законності наданих нею доказів у справі, заявивши прокурору після закінчення судового засідання, що належить порушити кримінальне провадженні відносно неї за підробку документів, які вона надала у справі у підтвердження своєї невинуватості.

На підставі зазначеного та ч.4 ст.75 КПК України просила відвести суддю ОСОБА_5 від розгляду даної справи.

Позиції сторін в судовому засіданні.

В судовому засіданні ОСОБА_4 підтримала свою заяву про відвід судді. В суді в доповнення до заяви про відвід зазначила, що крім підстав, викладених у заяві, вона вважає, що суддя підлягає відводу, оскільки під час підготовчого судового засідання її захисником було подано клопотання про закриття провадження у справі, проте суддя їм відмовила, попередньо узгодивши свою позицію з прокурором відповідними жестами. Також суддя поставила під сумнів документи, щодо стану її здоров`я, які вона надавала суду для підтвердження поважності причин неявки в судове засідання за станом здоров`я.

Також суддя після закінчення останнього судового засідання в її присутності та в присутності її адвоката поставили під сумнів достовірність поданих нею доказів у справі, зазначивши, що вони підроблені і відносно неї потрібно порушити кримінальну справу за підроблення документів.

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 просив відмовити в задоволенні заяви про відвід судді.

Суддя ОСОБА_5 не бажала давати пояснення щодо її відводу та просила розглянути заяву у її відсутності, про що надала відповідну заяву.

Нормативно-правове обгрунтування та висновки суду.

Кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним та неупередженим судом, створеним на підставі закону (ч. 1 ст. 21 КПК України).

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який, відповідно до ст. 80 КПК України, повинен бути вмотивованим. Вичерпний перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. 75, 76 КПК України.

Так за п.4 ч. 1 ст. 75 КПК України, на який посилається обвинувачений , суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

У цьому аспекті ЄСПЛ у справі «Михайлов проти України» повторив, що «безсторонність» зазвичай означає відсутність упередженості, і її наявність або відсутність можна перевірити різними способами. Відповідно до сталого прецедентного права ЄСПЛ, існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції слід визначати відповідно до (I) суб`єктивної перевірки, при якій слід звернути увагу на особисті переконання і поведінку конкретного судді (тобто чи володів суддя якою-небудь особистою упередженістю у справі); і (II) об`єктивною перевіркою (тобто шляхом перевірки того, чи пропонував сам суд (і, серед інших аспектів його склад) достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву щодо його безсторонності. Об`єктивна перевірка здебільшого стосується ієрархічних або інших зв`язків між суддею та іншими учасниками судового процесу. У зв`язку із цим навіть зовнішній вигляд може мати певне значення, іншими словами, «справедливість має бути не лише здійснена, це повинно бути помітно», оскільки на кону стоїть довіра, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у суспільство.

Для вирішення питання про те, чи є підстави для усунення судді ОСОБА_5 від розгляду судової справи суд повинен перевірити наявність підтверджених фактів, які б породжували сумніви щодо відсутності неупередженості судді, юридичної

Суд, проаналізувавши наведені у заяві підстави для відводу судді ОСОБА_5 , перевіривши на підставі матеріалів справи викладені в заяві обставини, прийшов до висновку, що поведінка головуючої судді не дає жодних об`єктивних підстав вважати, що вона не є безсторонньою або що їй бракує неупередженості під час розгляду даного кримінального провадження.

Відповідно до ст.318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку. Судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження , крім випадків, передбачених цим кодексом. У судове засідання викликаються потерпілий та інші учасники кримінального провадження.

Відповідно до ст.321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав та виконання ними обов`язків, спрямовуючи судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження , усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального права

При вирішенні даних процесуальних дій суд має відповідні повноваження - судову дискрецію (судовий розсуд), яка у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду, надані йому державою, обирати при розгляді даного питання між альтернативними запобіжними заходами, кожен з яких є законним, та охоплює інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, тощо. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням суддею обраного рішення в процесуальному документі суду.

Зокрема судом із матеріалів справи встановлено, що 04.07.2023 року адвокатом ОСОБА_6 , яка здійснювала захист ОСОБА_4 в рамках даного кримінального провадження було подано клопотання про повернення обвинувального акту прокурору (т.5 а.с. 163).

23.08.2023 року ОСОБА_4 подано клопотання про відмову від даного клопотання. (а.с.180 т.5)

Зазначене клопотання ОСОБА_4 від 23.08.2023 року розглянуто у підготовчому судовому засіданні 28.08.2023 року та ухвалою суду, занесеною до журналу судового засідання (запис в журналі судового засіданні №36) заяву ОСОБА_4 задоволено та прийнято рішення не розглядати клопотання захисника ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту на підставі ст.314 КПК України.

Крім цього, в матеріалах справи наявне клопотання захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_7 про закриття провадження у справі на підставі п.3 ч.1 ст.284 КПК України, яке адресоване в прокуратуру Одеської області і яке міститься в матеріалах справи. (ар.с. 198 т.5.)

По даному клопотанню у підготовчому судовому засіданні 19.10.2023 року після обговорення даного питання учасниками кримніального провадження суддею прийнято ухвалу без виходу до нарадчої кімнати, занесену до журналу судового про приєднання його до матеріалів справи в порядку інформаційного характеру для відома суду.( записи в журналісудового засідання №40-46 а.с.230 т.5)

Дані обставини свідчать про те, що суддею ОСОБА_5 взагалі не приймалися будь-які рішення по суті щодо повернення обвинувального акту прокурору, так і щодо закриття кримінального провадження у підготовчому судовому засіданні.

Далі судом встановлено, що на момент розгляду у справі відводу судді суддею не було прийнято жодного процесуального рішення щодо визнання причин неявки обвинуваченої ОСОБА_4 без поважних причин в період її хвороби, коли судові засідання за заявою обвинуваченої відкладалися саме в зв`язку з хворобою.

Далі , відповідно статтями 85 та 86 КПК України визначено критерії визначення судом належних та допустимих доказів у кримінальному провадженні. Відповідно до ч.1, 2 ст.89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. У разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате.

Із матеріалів справи судом встановлено, що суддею ОСОБА_5 під час судового розгляду у справі рішення щодо достовірності доказів, наданих стороною захисту взагалі не приймалися, відтак у встановленій процесуальній формі суддя не висловлювала свою позицію щодо доказів обвинувачення або захисту у справі. Також суддя не ініціювала у даному процесі перевірку прокурором факту підроблення доказів обвинуваченою ОСОБА_4 .

Відтак матеріали справи на думку суду не містять об`єктивних доказів упередженості та безсторонності судді ОСОБА_5 при розгляді даного кримінального провадження.

Стосовно наявності інших аспектів заінтересованості судів Європейським судом з прав людини в рішенні у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки (рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v.Austria),, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland).

У кожній окремій справі потрібно визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. Theunitedkingdom).

Відтак суд вважає, що доводи сторони захисту є безпідставними та не ґрунтуються на вимогах законодавства, тому підстав для задоволення заяви про відвід не вбачається.

Керуючись ст.ст.75, 76, 81, 82, 344, 369 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. В задоволенні заяви ОСОБА_4 про відвід головуючого по справі судді Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_5 по кримінальному провадженню1-кп/511/47/24, справа №511/2005/17, - відмовити.

2.Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1