Справа № 944/5416/24
Провадження №1-кс/944/729/24
УХВАЛА

16.10.2024 рокум.Яворів

Слідчий суддя Яворівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000700 від 5.09.2024, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,

в с т а н о в и в :

В провадження слідчого судді Яворівського районного суду Львівської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000700 від 5.09.2024, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Яворівського районного суду Львівської області від 25.09.2024 на автомобіль марки «Lexus NX 300» реєстраційний номер НОМЕР_1 в повному обсязі.

Окрім цього зазначає, що з вилученим майном, вже проведені всі відповідні слідчі дії, всі необхідні експертизи проведені, тому просить клопотання задовольнити.

Дослідивши вказане клопотання та матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Частиною 2 цієї статті визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, ст.174 КПК України чітко визначає суб`єктний склад осіб, які мають право звертатися з клопотанням, зокрема це: підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Оскільки КПК України не містить положень щодо представника власника майна та яким чином підтверджуються його повноваження, то слід враховувати норми ст.131-2 Конституції України щодо належного представництва особи в суді, оскільки вони є складовою частиною забезпечення ефективного захисту процесуальних прав кваліфікованою особою, функціонування системи правосуддя та відповідають гарантованому статтею 59 Конституції України праву на професійну правничу допомогу.

Також, для випадків неврегульованості певних питань у ч.6 ст.9 КПК передбачено правило, згідно з яким у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом (п.3 ч.1 ст.7 КПК).

За змістом п.3 ч.1 ст.7 КПК, який розкритий у ч.1 ст.10 КПК, не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що у кримінальному провадженні представником власника майна, на яке накладено арешт, може бути особа, яка за змістом КПК може бути представником іншого учасника кримінального провадження, з якими його можна порівняти. При цьому, підтвердження повноважень представника власника майна у кримінальному провадженні має здійснюватися у такій формі та порядку, які не наділятимуть останнього привілеями та не обмежуватимуть у порівнянні з іншими учасниками кримінального провадження. Тобто, з дотриманням засади рівності перед законом і судом всіх учасників кримінального провадження. І такі форма та порядок підтвердження повноважень представника власника майна у кримінальному провадженні повинні бути такими ж, як і при підтвердженні повноважень представників інших учасників кримінального провадження, з якими його можна порівняти.

При цьому можливість особи у кримінальному провадженні діяти при зверненні до суду, в тому числі під час підписання та подання клопотання в якості представника обумовлюється необхідністю підтвердження наявності у неї відповідних повноважень.

За правилами п. п. 2, 3 ч. 3 ст. 58, ч. 2 ст. 63, п. п. 2, 3 ч. 2 ст. 64-1, п. п. 2, 3 ч. 5 ст. 64-2 КПК України повноваження на участь у провадженні представників можуть підтверджуватися: свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю та ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги; копією установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; довіреністю - якщо представником є працівник відповідної юридичної особи.

До матеріалів клопотання додано, не додано, жодних документів згідно яких ОСОБА_2 є власником арештованого майна, згідно акту від 15.10.2024 складеного працівниками Яворівського районного суду Львівської області при відкритті конверту, що надійшов 15.10.2024 на адресу суду від ОСОБА_2 виявлено відсутність додатків, вказаних у клопотанні про скасування арешту.

За таких обставин, клопотання слід повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Таким чином, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000700 від 5.09.2024, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України - повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1