ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2459/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у місті Києві матеріали скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

В С Т А Н О В И В :

29 серпня 2024 року до суду надійшла вказана вище скарга.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 29 серпня 2024 року матеріали скарги були передані судді ОСОБА_1 .

Розгляд скарги було призначено на 3 вересня 2024 року на 15:10 год.

2 вересня 2024 року від прокурора Дарницької окружної прокуратури надійшов лист про розгляд скарги ОСОБА_4 на бездіяльність Дарницького УП ГУНП в м. Києві у її відсутність

У судове засідання 3 вересня 2024 року заявниця не з`явилась, про день та час розгляду скарги була повідомлена належним чином, за адресою, зазначеною у скарзі.

У зв`язку з неявкою скаржниці та відсутність від неї будь-яких заяв, розгляд скарги було відкладено на 16 вересня 2024 року.

У судове засідання 16 вересня 2024 року з`явився адвокат ОСОБА_3 , як представник скаржниці, скаржниця не з`явилась, будь-яких заяв слідчому судді не подавала. Представник Дарницької окружної прокуратури та Дарницького УП ГУНП в м. Києві також не з`явились.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У судовому засіданні адвокат скаржниці підтримав доводи скарги, вказав, що уповноваженими особами Дарницького УП ГУПН в м. Києві допущена бездіяльність та безпідставно невнесено відомості за заявою ОСОБА_4 від 12 серпня 2024 року про вчинення злочину, а тому просив скаргу задовольнити та зобов`язати уповноважену особу Дарницького УП ГУНП в м. Києві внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 12 серпня 2024 року.

Вивчивши скаргу, та додані до неї документи, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням. Для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (стаття1 цього Кодексу).

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (частини перша статті 11 КК України).

Відповідно до статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до частини другої статті 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з частиною першою статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

З наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню до ЄРДР в порядку частини першої статті 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому:

(1) «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова ККС ВС від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18);

(2) «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18).

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_5 , від 17 червня 2020 року, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена пунктом 1 частини першої статті 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище.

Як вбачається із поданої скарги та долученої до неї заяви ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, заявниця просила внести до ЄРДР відомості про вчинене кримінальне правопорушення за частиною четвертою статті 358 (використання завідомо підробленого документу) та частиною п`ятою статті 190 КК України (шахрайство вчинене в особливо великих розмірах або організованою групою).

Поряд з цим, у заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 зазначила, що її батько помер у грудні 2019 року, а заповіт від 18 вересня 2018 року був складений та використаний шахрайським шляхом з підробленням підпису батька групою осіб, оскільки батько мав серйозні проблеми зі здоров`ям, не міг самостійно пересуватись та погано бачив, а тому заявниця вважає, що такий заповіт не відповідав волі батька.

Проаналізувавши подану заяву, слідчий суддя вважає, що в ній відсутні відомості, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення невідомими особами кримінальних правопорушень, про що також свідчить інформація з сайту Судова влада України щодо існування значної кількості цивільних справ, які розглядались Дарницьким районним судом м. Києва, в тому числі щодо оскарження ОСОБА_4 заповіту батька від 18 вересня 2018 року та ухвалені судами першої та апеляційної інстанцій з цього приводу судові рішення, також з урахуванням того, що батько заявниці помер у грудні 2019 року, а з заявою про вчинення кримінального правопорушення - підробка заповіту, заявниця звернулась лише через 4,6 роки.

Також заявницею не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування. У заяві висловлене загальне припущення про ймовірне вчинення протиправних дій, які зроблені заявником, ґрунтуючись виключно на суб`єктивній оцінці змісту заповіту, з урахуванням того, що, як зазначено у заяві, ОСОБА_6 (батько заявниці) заповів все майно його співмешканці та їх спільному синові.

Натомість, самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінального правопорушення недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на наведене, обставини, викладені в заяві, не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Отже, оскільки викладене в заяві не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення, відсутня і бездіяльність уповноважених осіб Дарницького УП ГУНП в м. Києві щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 ..

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 214, 303, 304, 306, 307 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - залишити без задоволення

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1