Справа 288/2156/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

09 жовтня 2024 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000131 від 26.08.2024, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Попільня Попільнянського району Житомирської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно непрацюючого, не одруженого, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № 0000131 від 26.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 310 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений слідством день, час 2019 року ОСОБА_5 в смт. Попільня Житомирського району Житомирської області в порушення вимог п. 1 Додатку № 1, затвердженого пунктом 1 Постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» № 2471-XII від 17.06.1992, п. 2, п. 9 «Положення про дозвільну систему», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 576 від 12.10.1992, Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 21.08.1998 № 622 незаконно придбав 32 боєприпаси стрілецької вогнепальної зброї та переніс до свого житлового будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 , де незаконно умисно зберігав, до моменту вилучення працівниками поліції.

26 вересня 2024 року, на підставі ухвали слідчого судді Попільнянського районного суду Житомирської області, працівниками поліції було проведено обшуку житла та іншого володіння за місцем проживання ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 та в ході обшуку було виявлено і вилучено: згідно висновку експерта № СЕ-19/106-24/14614-БЛ від 30.09.2024- гладкоствольний самозарядний пістолет з діаметром каналу ствола 9,4 мм., який виготовлений шляхом перероблення саморобним способом промислово виготовленого стартового пістолета марки «BLOW» моделі «Compact PR 06» калібру 9 мм Р.А.К., серійний номер екземпляру якого « НОМЕР_1 », який виготовлений промисловим способом в Туреччині. Пістолет придатний до проведення пострілів на ураження цілі, способом роздільного зарядження з використанням холостих(шумових) пістолетних патронів калібру 9 мм. Р.А.К. та снаряду діаметром 9,4 мм. Також пістолет можливо використовувати для проведення пострілів без ураження цілі холостими (шумовими) патронами калібру 9 мм Р.А.К. згідно висновку експерта № СЕ-19/106-24/14615-БЛ від 30.09.2024- 2 (два) 5,6 мм спортивно-мисливські патрони кільцевого запалення. Патрони виготовлені промисловим способом, придатні до стрільби на ураження цілі, 30 (тридцять) -5,6 мм цільові патрони кільцевого запалювання. Патрони виготовлені промисловим способом.

Патрони придатні до стрільби на ураження цілі.

Своїми умисними діями, які виразились в незаконному придбанні, зберіганні бойових припасів, в незаконному зберіганні вогнепальної зброї, без передбаченого законом дозволу, ОСОБА_5 , скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України.

У ході досудового розслідування 30 вересня 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Попільня Попільнянського району Житомирської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно непрацюючого, не одруженого, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами:

протоколом проведення обшуку від 26.09.2024, який був проведений на території земельної ділянки та житлового будинку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого вилучено: гладкоствольний самозарядний пістолет з діаметром каналу ствола 9,4 мм., який виготовлений шляхом перероблення саморобним способом промислово виготовленого стартового пістолета марки «BLOW» моделі «Compact PR 06» калібру 9 мм Р.А.К.; дві металеві та дві скляні банки з сипучою речовиною, схожою на порох, 2 (два) 5,6 мм спортивно-мисливські патрони кільцевого запалення, 30 -5,6 мм цільові патрони кільцевого запалювання; 18 рослин з кореневою системою; фрагменти сухих рослин, які схожі на рослини конопель;

протоколом допиту свідка ОСОБА_6 , в ході якого остання розповіла про відомі їй обставини вчинення злочину;

протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , в ході якого останній повідомив про відомі йому обставини вчинення кримінального правопорушення;

повідомленням про підозру ОСОБА_5 , в ході якого останній вину визнав повністю та розповів про обставини вчинення злочину;

протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , в ході якого останній розповів про обставини вчинення ним кримінального правопорушення.

З огляду на викладене є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 причетний до вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, та ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема:

Так, ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки вчинений ним злочин, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років та підозрюваний усвідомлює міру покарання, яка йому загрожує, а також має слабкі соціальні зв`язки.

Крім того, існують ризики того, що ОСОБА_5 може вчинити новий злочин, оскільки раніше був судимий за вчинення кримінальних правопорушень.

Також ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, зокрема ОСОБА_7 , з яким він проживає у одному населеному пункті.

Незастосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту або застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Беручи до уваги вищезазначене, звертаючись з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_5 , стороною обвинувачення на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, репутацію підозрюваного, який характеризується посередньо, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, а також тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

Враховуючи наведене, старший слідчий СВ просить клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Попільня Попільнянського району Житомирської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно непрацюючого, не одруженого, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та заборонити останньому залишати житло в період доби з 21 год.00 хв. до 06 год. 00 хв.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; 4) утриматись від спілкування зі свідком ОСОБА_7 на будь-які теми, що стосуються суті кримінального провадження.

Прокурор та старший слідчий СВ підтримали клопотання, обґрунтувавши його викладеними в клопотанні доводами.

Підозрюваний в судовому засідання не заперечував щодо задоволення клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши думку старшого слідчого СВ та прокурора, позицію підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання та оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, приходить до наступного висновку.

Частиною першою статті 177 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За змістом частини другої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини першої та другої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно із частиною 5 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею; 5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею; 6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; 7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; 8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 9) носити електронний засіб контролю.

Частиною третьою статті 132 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до частини першої та другої статті 181 Кримінального процесуального кодексу України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно частини першої статті 179 Кримінального процесуального кодексу України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України має з`ясувати наявність ряду обставин: (і) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Встановлено, що в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000131 від 26.08.2024, 30 вересня 2024 року ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Згідно повідомлення про підозру від 30 вересня 2024 року ОСОБА_5 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні бойових припасів, в незаконному зберіганні вогнепальної зброї, без передбаченого законом дозволу, вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що старшим слідчим СВ доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, що стверджується матеріалами клопотання.

Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

У клопотанні вказується про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки вчинений ним злочин, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років та підозрюваний усвідомлює міру покарання, яка йому загрожує, а також має слабкі соціальні зв`язки.

Крім того, існують ризики того, що ОСОБА_5 може вчинити новий злочин, оскільки раніше був судимий за вчинення кримінальних правопорушень.

Також ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, зокрема ОСОБА_7 , з яким він проживає у одному населеному пункті.

Зазначені ризики враховуються слідчим суддею при застосування запобіжного заходу та свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів та виконання покладених на нього обов`язків.

Слідчий суддя, не вбачає підстав застосування до підозрюваного зазначеного захисником запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та визначення мінімального розміру застави.

Враховуючи положення, передбачені статями 176, 181 КПК України та те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вбачається наявність ризиків передбачених статтею 177 КПК України, тому слідчий суддя вважає, що є достатні підстави застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, без застосування електронних засобів контролю, з покладенням обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України.

Згідно частини 6 статті 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до частини 5 статті 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Попільня Попільнянського району Житомирської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно непрацюючого, не одруженого, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та заборонити останньому залишати житло в період доби з 21 год.00 хв. до 06 год. 00 хв.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утриматись від спілкування зі свідком ОСОБА_7 на будь-які теми, що стосуються суті кримінального провадження.

Встановити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків до 29 листопада 2024 року (включно).

Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1