Провадження №: 1-кс/755/1266/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" квітня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Баку, громадянина Азербайджану, з неповною середньою освітою, одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0008858 від 24.06.2016, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

за участю сторін провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з зазначеним клопотанням відносно підозрюваного ОСОБА_4 , враховуючи наявність у провадженні обставин передбачених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Клопотання мотивоване тим, що 30.04.2016 року, приблизно о 04 годині 20 хвилин, ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 , знаходячись у підземному пішохідному переході, що неподалік будинку АДРЕСА_3 , помітили, раніше незнайомого чоловіка. В цей час у ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , виник злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна та обернення його в свою користь.

Після чого, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , маючи єдиний злочинний умисел, спрямований на вчинення, відкритого викрадення чужого майна, обрали предметом свого злочинного посягання чуже майно, а саме - чоловічу поясну сумку, яка знаходились на поясі у потерпілого ОСОБА_8 ..

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_7 наближався до потерпілого ОСОБА_8 , в той час ОСОБА_4 знаходився позаду та спостерігав за навколишнім середовищем, щоб у випадку небезпеки та появи сторонніх осіб попередити ОСОБА_7 ..

Після чого, ОСОБА_7 скоротивши відстань, шляхом насильства, що не є небезпечним для життя та здоров`я, подолав опір з боку потерпілого ОСОБА_8 , тобто наніс останньому один удар ногою в область грудей, внаслідок якого потерпілий впав на землю.

Після чого, ОСОБА_7 , скориставшись тим, що потерпілий ОСОБА_8 перебуває у лежачому положенні, зірвав з ременя на штанах в які був одягнений останній, сумку вартістю 175 грн., у якій знаходилися особисті речі потерпілого, а саме гаманець коричневого кольору у якому були картки банку «Укрсиббанк» та «Приватбанк», грошові кошти у розмірі 5500 грн., водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_8 , мобільний телефон марки «Самсунг Дуос» ІМЕІ1 НОМЕР_1 , ІМЕІ2 НОМЕР_2 , вартістю 5415 грн., в якому була сім-картка мобільного оператора «лайфселл» НОМЕР_3 вартістю 25 грн., на рахунку знаходилось 30 грн., ключі від квартири, а також цигарки марки «Бонд», синього кольору з запальничкою марки «Біг» чорного кольору.

Після чого, ОСОБА_7 разом з ОСОБА_4 , з місця вчинення злочину зникли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди на загальну суму 11145 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб.

30.04.2016 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Відповідно до інформації з інтегрованої міжвідомчої інформаційно- телекомунікаційної системи «Аркан», встановлено, що 05.04.2017 року підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перетнув державний кордон України у пункті пропуску «Бориспіль - Д», виїхав за межі України. Досудовим розслідуванням встановлено, що до цього часу він офіційно не повертався в Україну.

Вказав, що відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою до застосування відносно ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та наявність обставин, що перебуваючи на волі, підозрюваний переховується від органу досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_6 заперечив стосовно задоволення клопотання слідчого, вважаючи підозру необґрунтованою та вказав на недоведеність факту перебування підозрюваного за кордоном та невстановлення органами досудового розслідування факту можливої смерті ОСОБА_4 .

Підозрюваний ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився. Викликався шляхом публікації судової повістки у загальнодержавному засобі масової інформації - газеті «Урядовий кур`єр».

Відтак, згідно положень ч. 8 ст. 135 КПК України, підозрюваний ОСОБА_4 вважається особою, яка належним чином повідомлена про виклик.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим Дніпровського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0008858 від 24.06.2016 року, за підозрою громадянина України ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Приписами ч. 6 ст. 193 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 135 КПК України, повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває за кордоном та оголошена в установленому законом порядку у міжнародний розшук, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження.

Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження.

30.04.2016 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Згідно відомостей ДПС України щодо перетину державного кордону України, громадянином ОСОБА_10 , 05.04.2017 року було здійснено виїзд з території України через пункт пропуску «Бориспіль-Д», інших відомостей стосовно перетину підозрюваним державного кордону не встановлено.

Постановою слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 від 18.03.2024 ОСОБА_4 оголошено у міжнародний розшук.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartleyv. theUnited Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Крім того, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Виходячи з наявних в матеріалах даних, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якої підозрюється особа.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. Зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Також слідчий суддя вважає доведеним наявність такого з ризиків, як можливість з боку підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки встановлено, що ОСОБА_4 протягом тривалого часу переховується від органів досудового розслідування та перебуває за кордоном.

Вирішуючи клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя відповідно до ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість покарання що йому загрожує у разі доведеності його вини у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, факт перебування за кордоном, у зв`язку з чим останній був оголошений у розшук та вважає наявними підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для запобігання його подальшим спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

У разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається. (ч. 4 ст. 197 КПК України)

Відповідно до абзацу 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , у порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 309, 194, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0008858 від 24.06.2016, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: