Провадження № 1-кп/761/2099/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2024 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Шевченківського районного суду міста Києва, матеріали об`єднаного кримінального провадження, за відомостями внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000390 від 17.05.2022 та під № 0000831 від 10.05.2023 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255-1, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321, ч. 2 ст. 306 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_12 ,

захисників ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ,

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 ,

установив:

Історія провадження.

02.06.2023 до Шевченківського районного суду міста Києва від прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_12 надійшов (вх. № 48994) обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000390, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255-1, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321, ч. 2 ст. 306 КК України, ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.06.2023 визначено головуючого суддю Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_17 (справа № 761/19270/23, провадження № 1-кп/761/3056/2023).

Ухвалою суду від 05.06.2023 у даному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання, на розгляд у якому винесено питання, регламентовані ст. ст. 314-316 КПК України.

Ухвалою суду від 13.09.2023 призначено судовий розгляд у кримінальному провадженні № 0000390, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2022, та кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255-1, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321, ч. 2 ст. 306 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України (справа № 761/19270/23, провадження № 1-кп/761/3056/2023) об`єднано з судовим провадженням (справа № 761/23196/23, провадження № 1-кп/761/3199/2023) за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України під загальним номером справи № 761/19270/23 (провадження № 1-кп/761/3056/2023). Постановлено судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні колегіально у складі трьох суддів.

Відповідно до розпорядження від 21.09.2023 № 01-08-761 призначено повторний автоматичний розподіл цієї справи в частині заміни судді ОСОБА_17 .

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи (справа № 761/19270/23, провадження № 1-кп/761/3056/2023) між суддями від 21.09.2023 визначено головуючого суддю Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Позиція, клопотання, скарги і заяви учасників судового провадження у підготовчому судовому засіданні.

Прокурор ОСОБА_12 у судовому засіданні просив про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , обґрунтовуючи свою позицію тим, що підстав для зміни або скасування запобіжного заходу останнім не вбачається, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належне виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків та запобігти існуючим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_15 у судовому засіданні зазначив, що розмір застави є непосильним для ОСОБА_5 , а тому просив зменшити розмір застави до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб або обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника, зазначивши, що має двох неповнолітніх дітей, а тому буде виконувати всі процесуальні обов`язки та не буде переховуватися від суду.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_14 заперечував проти клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що ризики документально не підтвердженні та клопотання прокурора є необґрунтованим, ОСОБА_9 має постійне місце проживання, визначений раніше розмір застави є непосильним для обвинуваченої.

Обвинувачена ОСОБА_9 підтримала думку захисника, зазначивши, що вона має на утриманні малолітню дитину та має місце роботи. Крім того, зазначила, що взагалі не знає свідків у кримінальному провадженні, а тому просила обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_16 заперечувала проти клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав думку захисника та просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Положення закону, яким керувався суд.

Відповідно до статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу . За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Відповідно до ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно ч.ч. 3, 5 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Висновки та мотиви суду.

Вислухавши думки учасників судового провадження, вирішуючи питання щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, колегія суддів приходить до висновку про наявність на даній стадії достатніх підстав для продовження обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з огляду на таке.

Прокурор, звертаючись з клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 зазначає про наявність ризиків, передбачених КПК України, а саме те, що обвинувачені можуть вчинити спроби: переховуватися від суду; впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачуються.

Кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково здійснить відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснення у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , колегія суддів враховує стадію кримінального провадження, зокрема судовий розгляд кримінального провадження, дані про його особу, який є раніше неодноразово судимою особою, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та особливо тяжких злочинів, за один з яких передбачено покарання до п`ятнадцяти років позбавлення волі, а тому ризик щодо переховування від суду з метою уникнення покарання є цілком ймовірним.

Крім того, існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, зокрема можливості перебуваючи на волі чинити вплив на свідків чи вчинити інше кримінальне правопорушення, які поряд із ризиком можливості переховуватися від суду теж залишаються існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

З урахуванням наведеного колегія суддів дійшла висновку, що ризики, визначені ст. 177 КПК України не змінились, продовжують існувати, а також доведеність тієї обставини, що обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для зміни обвинуваченому раніше застосованого запобіжного заходу.

На підставі викладеного та з метою забезпечення участі обвинуваченого в розгляді кримінального провадження, суд вважає необхідним продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів, з визначенням розміру застави у розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 302 800 (триста дві тисячі вісімсот) гривень, 00 копійок.

При прийнятті рішення про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , колегія суддів враховує стадію кримінального провадження, зокрема судовий розгляд кримінального провадження, дані про його особу, який обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання до дванадцяти років з конфіскацією майна, а тому ризик щодо переховування від суду з метою уникнення покарання є цілком ймовірним.

Крім того, існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, зокрема можливості перебуваючи на волі чинити вплив на свідків чи вчинити інше кримінальне правопорушення, які поряд із ризиком можливості переховуватися від суду теж залишаються існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що ризики, визначені ст. 177 КПК України, залишаються існувати, а також доведеність тієї обставини, що обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для зміни обвинуваченому раніше обраного та продовженого запобіжного заходу, а тому є доцільним продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_8 з визначенням розміру застави у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень.

Обговорюючи питання щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_9 , колегія суддів враховує стадію кримінального провадження, зокрема судовий розгляд кримінального провадження, дані про її особу, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання до дванадцяти років з конфіскацією майна, а тому ризик щодо переховування від суду з метою уникнення покарання є цілком ймовірним.

Крім того, існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки обвинуваченої, зокрема можливості перебуваючи на волі чинити вплив на свідків чи вчинити інше кримінальне правопорушення, які поряд із ризиком можливості переховуватися від суду теж залишаються існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що ризики, визначені ст. 177 КПК України, залишаються існувати, а також доведеність тієї обставини, що обвинувачена може переховуватися від суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для зміни обвинуваченій раніше обраного та продовженого запобіжного заходу, а тому є доцільним продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_9 з визначенням розміру застави у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень.

Слід зазначити, що характеризуючи дані обвинувачених не переважають можливих ризиків неправомірної їх поведінки.

Також колегією суддів не встановлено обставин, що за станом здоров`я обвинувачені не можуть утримуватися в умовах слідчого ізолятору. Відповідно до ст. 11 Закону України «Про попереднє ув`язнення», медичне обслуговування, а також лікувально-профілактична і протиепідемічна робота в місцях попереднього ув`язнення організуються і проводяться відповідно до законодавства про охорону здоров`я. Порядок надання ув`язненим медичної допомоги, використання з цією метою не підпорядкованих органам, що здійснюють попереднє ув`язнення, державних та комунальних закладів охорони здоров`я, залучення їх медичного персоналу та проведення медичних експертиз визначається Кабінетом Міністрів України.

Отже, клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, суд

постановив:

Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_12 про продовження строку тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, тобто до 15 квітня 2024 року, включно.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 302 800 (триста дві тисячі вісімсот) гривень, 00 копійок.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , строком на 60 днів, тобто до 15 квітня 2024 року, включно.

Визначити ОСОБА_8 розмір застави достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень, 00 копійок.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , строком на 60 днів, тобто до 15 квітня 2024 року, включно.

Визначити ОСОБА_9 розмір застави достатньої для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень.

Застава може бути внесена як самим обвинуваченим (обвинуваченою), так і іншими фізичними або юридичними особами (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві для внесення застави (отримувач - ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО 820172, банк - Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089, призначення платежу: застава за… (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, кримінальне провадження № …, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від … (дата та № квитанції).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого (обвинуваченої) обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого (обвинувачену) обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися з місця проживання без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками та іншими обвинуваченими в кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити, що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі Київського СІЗО або уповноваженій особі установи, де останні будуть утримуватись під вартою. Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена посадова особа Київського СІЗО або іншої установи, де обвинувачений (обвинувачена) утримується під вартою, негайно повинна здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого (обвинуваченої) з-під варти і повідомити усно і письмово прокурора та суддю Шевченківського районного суду міста Києва.

Визначити строк дії покладених на обвинуваченого (обвинувачену) ухвалою судді обов`язків терміном на 2 (два) місяці з моменту внесення застави у розмірі, визначеному судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3