Справа № 953/3055/24
Провадження № 1-кс/953/2767/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000482 від 11.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000482 від 11.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, в якому просив накласти арешт на тимчасово вилучене майно - автомобіль «OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 , сірого кольору власником якого є ОСОБА_4 , проживав за адресою: АДРЕСА_1 шляхом заборони права на його відчуження, розпорядження та користування.

Місце зберігання автомобіля прокурор просить визначити відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 про «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає наступне.

Слідчим управління Головного управління Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000482 від 11.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 11.04.2024 приблизно о 10.15 на автодорозі «МерефаПавлоград» в районі буд. 136 по вул. Харківська с. Таранівка Чугуївського району Харківської області, сталося зіткнення автомобіля «OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 (військовослужбовця ЗСУ) із зустрічним автомобілем «Велмаш-Україна DL- НОМЕР_2 -14» реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_6 , внаслідок чого водій ОСОБА_5 та пасажир його автомобіля ОСОБА_7 (військовослужбовець ЗСУ), загинули на місці пригоди.

11.04.2024 проведено огляд місця ДТП на автодорозі «МерефаПавлоград» в районі буд. 136 по вул. Харківська с. Таранівка Чугуївського району Харківської області, у ході якого на автомобілі «OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 виявлено сліди механічних пошкоджень, які утворились внаслідок ДТП. В ході огляду автомобіль «OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 , вилучено й направлено для зберігання на майданчик, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 .

Вказаний автомобіль є речовим доказом, що зберіг на собі сліди злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Крім того, в рамках даного досудового розслідування будуть призначені автотехнічні експертизи, об`єктом дослідження яких буде автомобіль «OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Накладення арешту на автомобіль «OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 , зумовлюється необхідністю забезпечення збереження речового доказу, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, з метою виключити можливість розпоряджатись вказаним транспортним засобом, а саме продавати, відчужувати, переміщувати, ремонтувати або знищувати без відома органу досудового розслідування, прокуратури та суду.

Автомобіль «OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 , зареєстрований в країні Європейського союзу та не перереєстрований відповідно до чинного законодавства України. Правовстановлюючі документи на транспортний засіб, під час огляду місця ДТП не виявлено. Фактичним володільцем автомобіля «OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 був загиблий ОСОБА_4 .

За таких обставин, виникла необхідність в арешті автомобіля «OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 , шляхом надання можливості слідчому та прокурору зберігати тимчасово вилучене майно відповідно до п. 20 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012.

Клопотання прокурора про арешт майна подане у строки, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України (відправлено поштовим зв`язком 12 квітня 2024 року).

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розглянути клопотання за його відсутності та задовольнити його.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора щодо арешту автомобіля.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України.З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, яке було вилучено під час огляду місця події 13 квітня 2024 року, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є знаряддям вчинення злочину та існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні. Постановою слідчого ВРЗуСТ слідчого управління ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_8 від 11.04.2024 року вказаний вище автомобіль визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні. Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

З матеріалів, доданих до клопотання вбачається, що автомобіль OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 знаходився у фактичного користуванні загиблого ОСОБА_4 .

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування даним майном.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000482 від 11.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль «OPEL VECTRA» реєстраційний номер НОМЕР_1 сірого кольору, який знаходився у фактичному користуванні ОСОБА_4 , шляхом заборони права на його відчуження, розпорядження та користування.

Місце зберігання арештованого майна визначити за органом досудового розслідування ГУНП в Харківській області.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1