УХВАЛА

16 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 629/7291/23

провадження № 51-1980 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання голови Харківського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження №629/7191/23 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 25 січня 2024 року з Харківського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції в межах юрисдикції різних апеляційних судів,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання, в якому голова Харківського апеляційного суду просить вирішити питання про направлення кримінального провадження №629/7291/23 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 25 січня 2024 року по справі N? 629/7291/23 про відмову у задоволенні його скарги на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до іншого апеляційного суду.

Зі змісту подання вбачається, що 29 січня 2024 року до Харківського апеляційного суду надійшла вказана апеляційна скарга ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 25 січня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На обґрунтування вищевказаних вимог зазначено, що після задоволення самовідводів суддів з розгляду кримінальних справ у Харківському апеляційному суді відсутня можливість виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК та утворити повноважений склад суду для розгляду відповідної апеляційної скарги.

Учасникам судового провадження було направлено повідомлення про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що до Київського апеляційного суду надійшли матеріали провадження №629/7291/23 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 25 січня 2024 року по справі N? 629/7291/23 про відмову у задоволенні його скарги на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 січня 2024 року, справу призначено судді-доповідачу ОСОБА_7 , судді-члени колегії ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 08 лютого 2024 року задоволено заяву про самовідвід вказаних суддів, постановлено у відповідності до вимог ст. 35 КПК здійснити заміну зазначених суддів, а справу передати на перерозподіл.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 лютого 2024 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_10 , судді-члени колегії ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , при цьому на підставі розпорядження в.о. керівника апарату у зв?язку з перебуванням у відпустці 20 лютого 2024 року суддю-члена колегії ОСОБА_11 в автоматизованому порядку замінено на суддю ОСОБА_13 .

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 21 лютого 2024 року задоволено заяву зазначеної колегії суддів про самовідвід суддів ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_12 , а матеріали судового провадження передано для здійснення повторного автоматичного розподілу в порядку, передбаченому ст. 35 КПК.

Відповідно до протоколу автоматизованої зміни складу колегії суддів від 26 лютого 2024 року сформовано протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу у зв?язку з відсутністю достатньої кількості повноважних суддів для її розгляду.

При цьому, відповідно до абзаців четвертого та п?ятого пункту 7 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Харківському апеляційному суді (в редакції від 29 січня 2024 року) при неможливості автоматичного розподілу конкретних кримінальних справ, учасники судової колегії обираються після відповідного розпорядження керівника апарату суду щодо внесення технічних налаштувань в частині розподілу таких справ серед суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, враховуючи дані часткової спеціалізації лише для головуючого судді (судді-доповідача). А при неможливості й такого автоматичного розподілу конкретної кримінальної справи учасники судової колегії обираються після відповідного розпорядження керівника апарату суду щодо внесення технічних налаштувань в частині розподілу таких справ серед суддів судової палати з розгляду кримінальних справ без врахування встановленої часткової спеціалізації з розгляду справ за апеляційними скаргами на рішення слідчих суддів та за апеляційними скаргами на постанови місцевих суддів, оскарження яких передбачено статтею 294 КУпАП.

На підставі викладеного, розпорядженням в.о керівника апарату Харківського апеляційного суду від 18 березня 2024 року N?587 призначено повторний автоматизований розподіл справи серед всіх суддів Харківського апеляційного суду з урахуванням спеціалізації лише для головуючого, за результатами проведення якого сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - ОСОБА_11 , судді-члени колегії Тичкова, 0.Ю. ОСОБА_14 (входять до складу судової палати з розгляду цивільних справ).

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 21 березня 2024 року задоволений самовідвід, заявлений суддею-доповідачем ОСОБА_11 , матеріали судового провадження передано для здійснення повторного автоматичного розподілу.

Зі змісту протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 березня 2024 року вбачається, що автоматизований розподіл не відбувся у зв`язку із відсутністю повноважних суддів.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, передбаченої КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Як убачається із подання суду апеляційної інстанції, наданих матеріалів провадження, в тому числі протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 березня 2024 року, автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого (повторного автоматизованого) розподілу судових справ, у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

При цьому, станом на 26 березня 2024 року в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду здійснюють правосудля 7 суддів, а саме: ОСОБА_11 , ОСОБА_13 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_15 та ОСОБА_8 , які не мають права брати участь у розгляді вказаної справи, оскільки щодо них є ухвали про задоволення самовідводів.

Водночас Засадами використання автоматизованої системи документообігу суду в Харківському апеляційному суді (в редакції від 29 січня 2024 року) не передбачено можливості визначення головуючим у кримінальних провадженнях суддів, які входять до складу судової палати з розгляду цивільних справ.

Таким чином, враховуючи те, що всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ не мають права брати участь у розгляді зазначеного провадження, викладені у поданні Харківського апеляційного суду обставини свідчать про відсутність об`єктивної можливості виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК.

Відтак, з подання суду апеляційної інстанції вбачається, що у Харківському апеляційному суді вичерпані всі можливості для формування складу колегії суддів для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 25 січня 2024 року.

З урахуванням викладеного, з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження подання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів вважає за необхідне направити матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 25 січня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, з Харківського апеляційного суду до Полтавського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання голови Харківського апеляційного суду ? задовольнити.

Кримінальне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 25 січня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, направити з Харківського апеляційного суду до Полтавськогоапеляційного суду для розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3