Провадження № 1-кс/947/7834/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого дізнавача СД ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000330 від 10.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: посвідчення водія НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обставини вчинення кримінального правопорушення та обґрунтування необхідності накладення арешту в рамках вказаного кримінального провадження викладено слідчим в письмовому вигляді у вказаному клопотанні.

Від дізнавача СД ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 надійшла до суду заява, в якій він просив подане клопотання про арешт майна залишити без розгляду.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя зазначає, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України не містить вказівки слідчому судді на те, яким чином необхідно діяти в разі подання дізнавачем заяви про залишення клопотання про арешт майна без розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Пунктом 15 ч. 1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Разом з цим, виходячи з аналізу загальних засад кримінального процесуального законодавства можна зробити висновок про те, що подання дізнавачем заяви про залишення клопотання про арешт майна без розгляду, свідчить про фактичне не підтримання поданого ним клопотання, що в свою чергу має оцінюватись як підстава для відмови у задоволенні такого клопотання без розгляду його по суті.

На підставі викладеного, беручи до уваги те, що дізнавач просив залишити клопотання про арешт майна без розгляду, що таким чином свідчить про не підтримання останнім поданого клопотання, слідчий суддя приходить до переконання, що у задоволенні клопотання слід відмовити, не розглядаючи його по суті.

Керуючись ст. ст. 7. 9, 172 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого дізнавача СД ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000330 від 10.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України відмовити.

На підставі пункту 2 частини 1 статті 169 КПК України посвідчення водія НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повернути особі, у якої воно було вилучено.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1