Провадження № 1-кп/742/200/24
Єдиний унікальний № 742/1066/24
У Х В А Л А

08 травня 2024 року Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , його захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Прилуки матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000084 від 01.04.2023 по обвинуваченню ОСОБА_6 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 332 КК України,

встановив:

Ухвалою суду від 03.04.2024 задоволено клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, продовжено вказаний запобіжний захід відносно обвинувачених на строк 60 діб, тобто до 01 червня 2024 року включно.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обраного запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_6 у виді тримання під вартою, оскільки ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу не перестали існувати.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник просили суд застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. У разі якщо суд прийде до переконання про необхідність тримання під вартою, одночасно просили визначити заставу у мінімальному розмірі.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисники не заперечили щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, захисник просив застосувати альтернативний запобіжний захід - заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Заслухавши учасників судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що клопотання прокурора та ОСОБА_6 підлягає задоволенню повністю, а клопотання ОСОБА_4 частково з наступних підстав.

Ухвалою Чернігівського апеляційного суду від 24 лютого 2024 року встановлено наступні підстави тримання під вартою обвинувачених без застави: інкриміновані злочини є тяжкими, скоєні у період воєнного стану, розмір застави є посильним для обвинувачених, внесення застави надасть можливість ухилитися від суду та вплинути на свідків.

Після цього, в судовому засіданні встановлено зменшення ризиків, що слугує підставою для можливого пом`якшення виду запобіжного заходу.

ОСОБА_4 та ОСОБА_6 тривалий час знаходяться під слідством без прийняття остаточного процесуального рішення.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м?яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам,передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Суд, враховуючи фактичні обставини, а також покази які надав свідок ОСОБА_9 під час допиту у судовому засіданні 18.03.2024 року, приходить до висновку, що ризик, визначений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України перестав існувати. Під час допиту свідок ОСОБА_9 повідомив, що ніхто йому не погрожував та не впливав на нього. Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов?язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов?язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Абзацом 8 ч.4 ст. 183 КПК України визначено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України. Тобто, визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави та її розміру у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченою ст. 114-1 КК України, є дискреційним повноваженням суду. Окрім того, Конституційний суд у 2019 році вже визнавав неконституційним положення ч. 5 ст. 176 КПК щодо без альтернативності запобіжних заходів у злочинах проти національної безпеки країни та зазначав, що формальне судове рішення нівелює мету та суть правосуддя (Рішення від 25 червня 2019 року 7-p/2019). Частиною 2 статті 8 КПК визначено, що принцип верховенства права у суду з прав людини кримінальному провадженні застосовується з врахуванням практики Європейського суду. Тобто, автоматична відмова в застосуванні застави без здійснення судового контролю є несумісною з вимогами пункту 3 статті 5 Конвенції (рішення у справі"Piruzyanv. Armenia" п. п. 104-105).У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення у справі "Буров проти України" п. 51). Згідно пункт 29 рішення Європейського суду з прав людини від 11 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого гримання і не було розглянуто можливість застосування більш м?якшого запобіжного заходу. В конкретному випадку суд звертає увагу на відсутність існування ризику, визначеного п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, міцні соціальні зв?язки обвинуваченого ОСОБА_6 , його вік, стан здоров?я дружини, матері та доньки, наявність родини та утриманців та вважає за можливе визначити обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у вигляді застави. Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави у провадженні визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Враховуючи дані, які характеризують особу ОСОБА_6 , обставини інкримінованого кримінального правопорушення, стадію судового розгляду та обсяг досліджених матеріалів кримінального провадження, сімейний стан обвинуваченого, відсутність вище згаданого ризику, з огляду на тяжкість злочину, вчинення злочину у період воєнного стану, а також, що він не ухилявся від суду після внесення застави, суд вважає за можливе обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою внесення застави з урахуванням наведеного вище рішення Чернігівського апеляційного суду щодо посильності застави - у сумі 302800 грн 00 коп., з покладенням на обвинуваченого, у разі внесення застави, обов?язків на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України. Щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , то обраний запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, з огляду на тяжкість злочину, вчинення злочину у період воєнного стану, слід вважати продовженим, алевраховуючи зменшення ризиків і встановлені обставини справи суд вважає за можливе обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою внесення застави з урахуванням наведеного вище рішення Чернігівського апеляційного суду щодо посильності застави - у сумі 302800 грн 00 коп. з покладенням на обвинуваченого, у разі внесення застави, обов?язків на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України.

Посилання прокурора на те, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, передбаченого ст. 114-1 КК України, за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, застосовується запобіжний захід виключно у виді тримання під вартою не є слушними.

Суд звертає увагу на те, що вимогами ч. 6 ст. 176 КПК України встановлено лише право суду застосувати під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Крім того Конституційний Суд України вирішуючи питання щодо відповідності Конституції України щодо положень ч. 5 ст. 176 КПК України зробив висновок про те, що обґрунтування необхідності тримання під вартою самою лише кваліфікацією злочину не забезпечує і не може забезпечити балансу між метою у кримінальному провадженні та конституційним правом особи на свободу та особисту недоторканість.

Таким чином, враховуючи що ОСОБА_6 тривалий час перебуває під вартою, по справі допитаний єдиний свідок, після внесення застави ОСОБА_6 , не порушував встановлених судом обов`язків, не ухилявся від явки до суду, суд вважає за можливе застосувати до ОСОБА_6 альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі більш ніж максимальному з покладенням обов`язків відповідно до ст.194 КПК України.Таким чином, враховуючи що ОСОБА_4 тривалий час перебуває під вартою, по справі допитаний єдиний свідоксуд вважає за можливе застосувати донього альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі більш ніж максимальному з покладенням обов`язків відповідно до ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 28, 177-178, 183, 194, 197, 199, 314-316, 369 КПК України, суд

постановив:

Клопотання ОСОБА_4 та його захисника задовольнити частково.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити незмінним - у вигляді тримання під вартою та продовжити його дію на строк шістдесят днів, а саме до 06 липня 2024 року включно.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків визначених КПК України, у розмірі не менш як 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 302800 грн 00 коп, після внесення якої обвинувачений ОСОБА_4 звільняється з-під варти під заставу.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 в разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт громадянина України та свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності);

- носити електронний засіб контролю.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 06.07.2024 року включно.

В решті клопотання ОСОБА_4 відмовити.

Клопотання ОСОБА_6 та його захисників задовольнити.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 - задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишити незмінним - у вигляді тримання під вартою та продовжити його дію на строк шістдесят днів, а саме, до 06 липня 2024 року включно.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків визначених КПК України, у розмірі не менш як 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 302800 грн 00 коп, після внесення якої обвинувачений ОСОБА_6 звільняється з-під варти під заставу.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 в разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт громадянина України та свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності);

- носити електронний засіб контролю.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 06.07.2024 року включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченим та прокурору.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст виготовлено 09.05.2024.

Головуючий суддя ОСОБА_1