ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/2558/24 Провадження № 1-кс/636/407/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М УКРАЇНИ

15 квітня 2024 року м. Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області у складі:

Слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

розглянув у закритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000102, відомості про яке внесені до ЄРДР від 09 квітня 2024 року, за ознаками злочинів, передбачених ч.1 ст. 125 КК України.

в с т а н о в и в:

Прокурор у кримінальному провадженні Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що 08.04.2024 року до ЧЧ Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те що 07.04.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримав тілесні ушкодження.

Відомості про кримінальне правопорушення кримінальний проступок, відповідно до вимог ч.ч. 1, 4 ст. 214 КПК України сектором дізнання Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000102 від 09.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 08.04.2024 до Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області надійшла заява від громадянина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 07.04.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , де зустрівся ОСОБА_5 1993 р.н, одразу між ними почалася сварка, яка перейшла в бійку в наслідок чого, ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження.

В ході досудового розслідування було допитано як потерпілого ОСОБА_4 який засвідчив, що під час бійки в громадянина ОСОБА_5 , при собі був предмет зовні схожий на шило, яким він намагався завдати шкоди ОСОБА_4 , але під час бійки, ОСОБА_4 , вибив його з рук.

Після закінчення бійки ОСОБА_4 , загорнув предмет зовні схожий на шило в скоч та приніс з собою до Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області який добровільно видав для доручення до матеріалів справи як речового доказу.

В період часу з 10 години 54 хвилин до 10 години 58 хвилини 08.04.2024 в ході проведення огляду місця події дізнавачем СД Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 , з метою відшукання та вилучення, предметів, знарядь, що могли б свідчити про причетність ОСОБА_5 , до скоєння вищевказаного кримінального правопорушення, через існування ризиків та реальних загроз зміни або знищення предметів, які мають істотне значення для проведення досудового розслідування, та в присутності двох понятих виявлено та вилучено:

- предмет зовні схожий на шило, запакований в скоч, який вилучено поміщено до паперового конверту на якому зроблені пояснювальні написи та підписи учасників слідчої дії.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, а також одержані внаслідок кримінального правопорушення.

Тимчасове вилучення майна може бути здійсненне під час обшуку та огляду, що передбачено ч. 2 ст. 168 КПК України.

Частиною першою ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

З метою отримання інформації, що цікавить досудове розслідування, зібрання доказів, для встановлення винних осіб до вчинення кримінального правопорушення за вказаних обставин, подальшого встановлення інших осіб, що причетні до кримінального правопорушення, а також уточнення відомостей стосовно часу, місця та дати скоєння вищевказаного кримінального правопорушення виникла необхідність у здійсненні детального дослідження вилученого майна:

предмет зовні схожий на шило, запакований в скоч, який вилучено поміщено до паперового конверту на якому зроблені пояснювальні написи та підписи учасників слідчої дії.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначенні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Так, 08.04.2024 в ході проведення огляду місця події вказане вище майно вилучено за адресою: АДРЕСА_2 .

У відповідності до ст. 171 КПК України - клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Прокурор підтримав зазначене клопотання та просив його задовольнити.

Дослідивши надані докази суд приходить до наступного Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Стаття 98 КПК України містить поняття речового доказу, відповідно до якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як випливає із змісту ст. 172 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання на користь особи, яка його ініціювала, слідчий суддя враховує наявність правової підстави для арешту майна, а саме: можливість приховування та знищення предмету, що може зберігати в собі сліди злочину. Суддя враховує і ту обставину, що майно, про накладення арешту на яке просить дізнавач, відповідає критеріям речових доказів, а також визнано речовим доказом в кримінальному провадженні.

Зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, має доказове значення у вказаному кримінальному провадженні. Без накладення арешту на майно існує реальна загроза його втрати, тому слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 107, 167, 170, 171, 172, 173,175, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000102 відомості про яке внесені до ЄРДР 09.04.2024 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України задовольнити.

Накласти арешт на - предмет зовні схожий на шило, запакований в скоч, який вилучено поміщено до паперового конверту на якому зроблені пояснювальні написи та підписи учасників слідчої дії.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Дана ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, або особою не присутньої в судовому засіданні у той же строк з дня отримання нею судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1