Справа № 752/8470/24
Провадження №: 1-кс/752/3769/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2024 м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва у справі за скаргою ОСОБА_3 на постанову дізнавача відділу дізнання Голосіївського УП ГУНП у м. Києві про закриття кримінального провадження №0000154

в с т а н о в и в:

В провадженні Голосіївського районного суду міста Києва перебуває скарга ОСОБА_3 на постанову від 07.02.2024 дізнавача відділу дізнання Голосіївського УП ГУНП у м. Києві про закриття кримінального провадження №0000154.

У судовому засіданні 03.05.2024 скаржник заявила клопотання про відвід голосуючій у справі - слідчому судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 .

Заяву про відвід скаржник мотивувала відсутністю у неї довіри до суддів Голосіївського районного суду міста Києва.

У судове засідання прокурор не з`явився про дату і час розгляду заяви про відвід слідчому судді був повідомлений належним чином про що свідчать докази наявні у матеріалах справи.

Скаржник - ОСОБА_3 про дату і час судового засідання повідомлялася за наявними у матеріалах справи контактними даними. У судове засідання призначене на 07.05.2024 о 15 год. 00 хв. - не з`явилася, у зв`язку із чим розгляд заяви про відвід було відкладено на 08.05.2024 об 11 год. 00 хв. У судове засідання повторно не з`явилася, за наявним в матеріалах скарги, та вказаним нею особисто, номером телефону - смс повідомлення повторно не отримала, телефонограму повторно не отримала. Жодних клопотань на адресу суду не надіслала.

Відповідно до положень ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

За таких обставин, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка заявила відвід, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КПК України, яким є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Скаржник ОСОБА_3 жодних заходів в розумні інтервали часу, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження з приводу заявленого нею відводу не вживала.

Слідча суддя, якій заявлено відвід не висловила бажання надати свої пояснення щодо заявленого відводу.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до ст.81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно ч. 5ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Статтями 75,76 КПК України, передбачений чіткий перелік підстав, за яких суддя не може брати участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до статті 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Статтею 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Так, заявник як підстави для відводу слідчій судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 вказує свою особисту думку щодо недовіри слідчій судді розглядати її скаргу.

Разом із тим, таке твердження, є необгрунтованим та не містить посилання на жодні доказами.

Інших підстав для відводу слідчій судді Голосіївського районного суду міста Києва у заяві не наведено.

Таким чином, враховуючи відсутність передумов, передбачених ст. ст. 75, 76 КПК України, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, а також те, що заявником у заяві наведено виключно свою суб`єктивну оцінку діям головуючого та не наведено будь-яких відомостей, що підтверджують сумнів у неупередженості та безсторонності слідчої судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 , інших обставин, що виключають участь судді у кримінальному провадженні не вказано, вважаю за необхідне відмовити у задоволенні заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва у справі за скаргою ОСОБА_3 на постанову дізнавача відділу дізнання Голосіївського УП ГУНП у м. Києві про закриття кримінального провадження №0000154 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1