Справа № 147/407/24
Провадження № 1-кп/147/59/24
У Х В А Л А

іменем України

04 квітня 2024 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

із секретарем ОСОБА_2 ,

за участі: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006 від 08.01.2024, про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 та ч.1 ст.263 КК України,

в с т а н о в и в:

15 березня 2024 року в провадження судді Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 з Гайсинської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006 від 08.01.2024, про обвинувачення ОСОБА_4 за ч.4 ст.185 та ч.1 ст.263 КК України.

Щодо продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотав про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту з тих підстав, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 та ч.1 ст.263 КК України. Під час досудового розслідування зібрано достатньо доказів для підозри, яка не оскаржена. Підозра є обґрунтованою, а ризики з моменту обрання запобіжного заходу не перестали існувати.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 зазначив, що оскільки минулий раз вони погодилися із обраним обвинуваченому запобіжним заходом, то він не заперечує проти продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника та не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора.

Заслухавши позиції учасників кримінального провадження, проаналізувавши матеріали клопотання, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно зі змістом статтей 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Так, відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Зі змісту ст. 178 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини справи.

Згідно зі ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі за скаргою «Москаленко проти України», зазначено, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Також вказано, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Частиною 2 статті 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень ОСОБА_4 підтверджується сукупністю зібраними під час досудового розслідування доказів.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд повинен враховувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого ця особа підозрюється, обвинувачується, та дані, які її характеризують і можуть свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років (ч.4 ст.185 КК України) та нетяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років (ч.1 ст.263 КК України).

Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд враховує, що в обґрунтування клопотання прокурор вказує наявність ризиків, а саме те, що обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявок до суду.

На думку суду, прокурором частково доведено наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185, ч.1 ст. 263 КК України, що свідчать про існування ризиків, передбачених п.1, п.2, п.3, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України.

З урахуванням наведених ризиків, які на даний час не зменшились, суд дійшов висновку про наявність підстав для продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки ризики, встановлені під час розгляду клопотання прокурора, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Щодо призначення справи до судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 зазначив, що підстав для закриття кримінального провадження немає, обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України і підстав для затвердження або відмови в затвердженні угоди та повернення кримінального провадження прокуророві для продовження досудового розслідування немає, а тому просить призначити справу до судового розгляду за обвинувальним актом щодо обвинуваченого ОСОБА_4 . Окрім цього, прокурор зазначив, що доцільно з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, зобов`язувати орган пробації скласти досудову доповідь.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 під час підготовчого судового засідання вважає, що обвинувальний акт відповідає вимогам закону, не заперечує щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду, щодо складення досудової доповіді зазначив про сумнів у доречності її складення, оскільки його підзахисний ще не відбув попереднє покарання..

В підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника та не заперечував щодо складення відносно нього досудової доповіді.

Потерпіла ОСОБА_6 у підготовче судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про проведення підготовчого засідання та судового розгляду справи за обвинуваченням ОСОБА_4 без її участі. Вказала, що ніяких претензій майнового та морального характеру до ОСОБА_4 немає. Просила призначити йому покарання на розсуд суду відповідно до закону.

Перевіривши матеріали справи, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку про призначення кримінального провадження до судового розгляду виходячи з наступних підстав.

Дослідивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, суд вважає, що обвинувальний акт містить відомості, визначені в ч.2 ст.291 КПК України.

З реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається, що 28.02.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185, ч.1 ст. 263 КК України.

Сторони кримінального провадження повідомлені про закінчення розслідування та ознайомлені з його матеріалами.

Оскільки обвинувальний акт містить відомості, визначені в ч.2 ст.291 КПК України, і учасники підготовчого судового засідання не заперечують щодо призначення судового розгляду, то суд провів підготовку до судового розгляду.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, додатково вивчивши в нарадчій кімнаті обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, суд дійшов наступних висновків:

- кримінальне провадження підсудне Тростянецькому районному суду Вінницької області на підставі статтей 32, 33 КПК України;

- підстав для затвердження або відмови в затвердженні угод у кримінальному провадженні та для повернення кримінального провадження прокуророві для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 КПК України немає;

- підстав для закриття кримінального провадження, передбачених пунктами 4-8 ч.1 ст.284 КПК України немає;

- обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст.291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимог процесуального закону, тому підстав для його повернення прокуророві, немає. Позиція суду в даній частині ґрунтується на тому, що п. 3 ч.3 ст.314 КПК України передбачає, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України. Стаття 291 КПК України передбачає вимоги до обвинувального акту та додатків до нього, які є невід`ємною частиною, які повинні бути надіслані до суду. Оскільки обвинувальний акт містить усі відомості, передбачені процесуальним законом, вказано анкетні дані обвинуваченого, підписаний слідчим і затверджений прокурором, зазначено фактичне обставини правопорушення та правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на відповідні частини статті КПК України, до обвинувального акта додано відповідні передбачені законом додатки, у зв`язку з чим відсутні порушення в цій частині.

З вказаних мотивів суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду кримінального провадження з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, який варто проводити у відкритому судовому засіданні, обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст.27 КПК України, відсутні.

За таких обставин є достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Відповідно до ч.5 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених КПК України, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Згідно із ч.1 ст.314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Суд при вирішенні питання щодо складання досудової доповіді керується тим, що згідно із положеннями ч.1 ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим і для забезпечення зазначених вимог при винесенні вироку, суд враховує не лише основні обставини про неправомірний вчинок обвинуваченого, а й додаткову інформацію про останнього, зокрема про обставини його життя, які могли послужити вчиненню злочину, а також інші відомості, які суд може врахувати при прийнятті міри покарання для обвинуваченого.

Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі (ч.2 ст.314-1 КПК України).

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185, ч.1 ст. 263 КК України, у зв`язку із чим, відповідно до вимог ч.2 ст.314-1 КПК України, складання досудової доповіді можливе.

Відповідно до ч.5 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні учасники даного кримінального провадження висловлювали свої думки щодо складання досудової доповіді, при наявності такого клопотання, суд, користуючись своїм правом, вважає за доцільне з приводу складання досудової доповіді постановляти ухвалу.

Таким чином, суд вважає підготовку до судового розгляду завершеною та призначає судовий розгляд на підставі обвинувального акта у відкритому судовому засіданні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 314-316 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, з середньою освітою, неодруженому, непрацюючому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , продовжити запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічну пору доби з 22:00 год. до 06:00 год., що полягає в забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , до 03 червня 2024 року включно.

Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_4 прибувати за викликом до суду невідкладно; повідомляти прокурора, суд про зміну місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Виконання ухвали в частині продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту доручити Відділенню поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 та ч.1 ст.263 КК України у відкритому судовому засіданні на 10 квітня 2024 року на 15 годину 00 хвилин.

Розгляд справи на підставі ст. 31 КПК України здійснювати суддею одноособово.

Резервною датою проведення судового розгляду обвинувального акта вважати 10 годину 00 хвилин 29 квітня 2024 року.

Доручити Гайсинському районному сектору №3 філії Державної установи «Центр пробації» у Вінницькій області скласти та подати до Тростянецького районного суду Вінницької області в строк до 29 квітня 2024 року досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 громадянин України, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого.

Копію ухвали направити до Гайсинського районного сектору №3 філії Державної установи «Центр пробації» у Вінницькій області - для виконання.

Ухвалу вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору.

Ухвалу може бути оскаржено в частині вирішення питання щодо запобіжного заходу протягом семи днів з дня її оголошення до Вінницького апеляційного суду через Тростянецький районний суд Вінницької області згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р/2019 від 13.06.2019.

Повний текст ухвали складено та оголошено о 08 годині 45 хвилин 05 квітня 2024 року.

Суддя ОСОБА_1