01.04.2024 Справа № 756/4110/24
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 756/4110/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.04.2024 місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора у кримінальному провадженні №0000881 від 08.06.2022 за ч. 3 ст. 146, ч. 1 ст. 162, ч. 5 ст. 190, ч. 1 ст. 263 КК України - прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Коломия Івано-Франківської області, жителя АДРЕСА_1 ), такого, що має середню освіту, раніше несудимого,

за участю учасників судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 ,

підозрюваний ОСОБА_6 ,

захисник ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в:

01.04.2024 прокурор у кримінальному провадженні - прокурор Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З клопотання слідує, що Оболонським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000881 від 08.06.2022 за підозрою, серед інших, ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 146, ч. 1 ст. 162, ч. 5 ст. 190 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор посилається на те, що досудове розслідування не можливо закінчити до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_6 , оскільки необхідно виконати ряд процесуальних дій, провести ряд слідчих (розшукових) дій та прийняти ряд процесуальних рішень. При цьому, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують застосований запобіжний захід відносно ОСОБА_6 не зменшилися та продовжують існувати, а відтак виникла необхідність у продовженні тримання підозрюваного ОСОБА_6 під домашнім арештом, оскільки запобігти їм шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, просила задовольнити, зазначивши при цьому, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки ризики у кримінальному провадженні не перестали існувати.

Підозрюваний ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_7 , кожен окремо, не заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Вивчивши клопотання, заслухавши позиції сторін кримінального провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

09.11.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України.

11.11.2023 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва стосовно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 06.01.2024.

01.12.2023 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва застосований стосовно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою змінено на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

21.12.2023 постановою керівника Оболонської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування кримінального провадження продовжено до трьох місяців, тобто до 09.02.2024.

31.01.2024 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва строк досудового розслідування кримінального провадження продовжено до шести місяців, тобто до 09.05.2024.

01.02.2024 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва продовжено строк тримання підозрюваного ОСОБА_6 під домашнім арештом строком до 01.04.2024.

29.03.2024 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри за ч. 3 ст. 146, ч. 1 ст. 162, ч. 5 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження, метою яких є досягнення його дієвості, є запобіжні заходи.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку запобіжного заходу до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 інкримінованих злочинів слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з позиції ЄСПЛ, яка відображена, серед іншого, у рішеннях по справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому, відповідно до рішень ЄСПЛ, зокрема, у справах «Броуган та інші проти Сполученого Королівства» від 29.11.1988 та «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, факти, що підтверджують «обґрунтовану підозру», не повинні бути такого самого рівня, як факти, на яких має ґрунтуватись обвинувальний вирок чи навіть пред`явлення обвинувачення.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено слідчим суддею при вирішенні питання про застосування та продовження запобіжного заходу, а також продовження строку досудового розслідування кримінального провадження.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно підозрюваного повинно окрім іншого містити виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, а також виклад обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики.

Слідчий суддя приймає до уваги, що у п. 42 рішення ЄСПЛ у справі «Михалкова та інші проти України» від 13.01.2011 зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Зі змісту клопотання вбачається, що для закінчення досудового розслідування та прийняття остаточного процесуального рішення у кримінальному провадженні, органу досудового розслідування необхідно виконати ряд процесуальних дій, провести ряд слідчих (розшукових) дій та прийняти ряд процесуальних рішень, направлених на забезпечення виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, які об`єктивно неможливо провести до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді, зокрема необхідно:

- отримати відповідь від Управління оперативно-технічних заходів Головного управління Національної поліції в м. Києві, щодо інтенсивності зв`язків між підозрюваними та встановлення місцезнаходження під час вчинення кримінальних правопорушень;

- провести додатковий допит в якості підозрюваних ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , щодо обставин вчинення останніми кримінальних правопорушень;

- у разі необхідності провести одночасні допити з підозрюваними особами, для встановлення всіх об`єктивних даних вчинення кримінальних правопорушень;

- виконати ряд інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій у кримінальному провадженні у яких виникне необхідність;

- виконати вимоги ст. 290 КПК України;

- прийняти законне процесуальне рішення відповідно до положень глави 24 КПК України.

З викладеного вбачається, що кримінальне провадження триває, досудове розслідування не завершено.

Вирішуючи питання про існування ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Зважаючи докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, слідчий суддя приходить до переконання про наявність достатніх підстав вважати, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеними та на даний час не зменшились, та ОСОБА_6 може вчинити дії щодо переховування від органу досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на потерпілих, свідків, експерта у кримінальному провадженні; іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчинених злочинів, загрозу призначення суворого покарання, характер вчинених злочинів, у яких підозрюється ОСОБА_6 , дані які характеризують особу підозрюваного, її вік, соціальні зв`язки, сімейний стан, майновий стан, доведення прокурором в судовому засіданні тієї обставини, що завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про продовження строку застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не можливо у зв`язку з необхідністю проведення та завершення вищезазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які потребують додаткового часу, а також з урахуванням ризиків, які на даний час не зменшилися та продовжують існувати, та того, що строк досудового розслідування продовжено до 09.05.2024, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, який, на переконання слідчого судді, здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто одночасно буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження, дотримано права підозрюваного та надасть можливість органу досудового розслідування досягти завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Варто зазначити, що продовження строку застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у вигляді домашнього арешту є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про задоволення клопотання з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

Разом із цим, вимоги клопотання в частині продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення розміру застави задоволенню не підлягають з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя визначає розмір застави у випадках застосування запобіжного заходу у вигляді застави та/або при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. При цьому, ані ст. 181 КПК України, яка регулює порядок застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під домашнім арештом, ані ст. 194 цього Кодексу, яка регулює порядок застосування запобіжного заходу, не надає як слідчому, прокурору права ініціювати перед слідчим суддею питання про встановлення розміру застави при застосуванні запобіжного заходу, в даному випадку, у вигляді тримання під домашнім арештом, так і слідчому судді можливості визначати розмір застави при застосуванні стосовно підозрюваного запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою.

За таких обставин вказані вимоги сторони обвинувачення є такими, що суперечать положенням кримінального процесуального законодавства та задоволенню не підлягають.

Доведеність винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованих злочинів слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалося, оскільки це є предметом встановлення в ході досудового розслідування і судового розгляду справи по суті обвинувачення.

Керуючись статтями 176-179, 181, 193, 199, 309, 395, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні №0000881 від 08.06.2022 за ч. 3 ст. 146, ч. 1 ст. 162, ч. 5 ст. 190, ч. 1 ст. 263 КК України - прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 задовольнити частково.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом, заборонивши останньому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у межах строку досудового розслідування кримінального провадження №0000881 від 08.06.2022, а саме до 09.05.2024 включно, за виключенням необхідності отримання екстреної медичної допомоги, у розумінні положень Закону України від 19.11.1992 №2801-XII «Основи законодавства України про охорону здоров`я», а також за виключенням періоду часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги у місті Києві, зобов`язавши ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою слідчих СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження, до процесуальних керівників, які здійснюють процесуальне керівництво, а також до слідчого судді, суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 процесуальні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні в усіх випадках, крім спільної участі у слідчих та процесуальних діях;

Ухвалу про тримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом передати для виконання до Дарницького УП ГУНП у м. Києві (02068, м. Київ, вул. Кошиця, 3а, e-mail: ).

Дарницькому УП ГУНП у м. Києві негайно поставити на облік ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_10 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної особи мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

У разі невиконання підозрюваним ОСОБА_11 покладених на нього обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

У задоволенні інших вимог клопотання - відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1