Провадження № 1-кс/761/400/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_3 , поданого в інтересах особи, права якої обмежуються під час досудового розслідування, власника мийна ОСОБА_4 , внесене по кримінальному провадженню №0002267 від 20.11.2020 року, за фактом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, про встановлення процесуального строку, -

В С Т А Н О В И В :

04.12.2023 в провадження Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 , поданого в інтересах особи, права якої обмежуються під час досудового розслідування, власника мийна ОСОБА_4 , внесене по кримінальному провадженню №0002267 від 20.11.2020 року, за фактом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, про встановлення процесуального строку.

Захисник вказує на те, що у провадженні відділу дізнання Шевченківського ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002267 від 20.11.2020 за ст. 290 КК України за наступним фактом

Так, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 придбав на аукціоні через компанію «G&G Auto Sales LLC» автомобіль марки «Toyota» модель «Camry», д.н.з. « НОМЕР_1 » (далі Автомобіль) за 16 003 дол. США, який мав бути доставлений в Україну із США. В Україні купівлю Автомобіля супроводжувала компанія «Autodealer».

У подальшому, 13.11.2020 ОСОБА_5 провів сертифікацію Автомобіля та отримав Сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження завершеного колісного транспортного засобу щодо Автомобіля (копія сертифікату додається).

Після цього ОСОБА_5 звернувся до територіального центру МВС для постановки Автомобіля на облік, де його направили до Київського НДЕКЦ для проведення експертизи. Експерт Київського НДЕКЦ ніби-то виявивши певні ознаки підробки, викликав слідчо-оперативну групу після чого Автомобіль був поміщений на штрафмайданчик.

Згідно висновку експертного дослідження № ф/103/9Д від 19.11.2020, отриманого під час досудового розслідування, ідентифікаційний номер кузова, який розташований під лобовим склом автомобіля, наданого на дослідження, виготовлено не в заводських умовах, дублююча табличка має ознаки підробки.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25.11.2020 по справі № 761/37852/20 накладено арешт на автомобіль марки «Toyota» модель «Сатгу», д.н.з. « НОМЕР_1 », ключ від Автомобіля та документи по транспортному засобу, зокрема - супровідний документ, який прибув разом із Автомобілем № НОМЕР_2 (номер наліпки 35203120 Original Title), видатковий ордер № 143891/45, посвідчення митниці та документи про розмитнення транспортного засобу, які упаковано до спеціального пакету № SUD2105469. Арешт на Автомобіль з метою забезпечення збереження речового доказу.

У 2021 році з дозволу дізнавача ОСОБА_6 . Автомобіль було повернуто власнику ОСОБА_7 , у якого до цього часу Автомобіль зберігається.

На даний час, досудове розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні триває, при цьому жодні слідчі дії за останні два роки не проводилися, у тому числі не проводяться слідчі (процесуальні) дії іцодо Автомобіля, осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення не встановлено.

Сторона захисту вважає, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002267 від 20.11.2020 проводиться без дотримання розумних строків, у зв`язку з чим просить встановити прокурору процесуальний строк для закінчення досудового розслідування.

У судове засідання призначене на 24.01.2024 року сторони не з`явились, про розгляд клопотання повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Вивчивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Згідно з ч. 6 ст. 28 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Відповідно до ст. 113 КПК України, процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Згідно зі ст. 114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Положення цієї статті носять загальний характер і конкретизуються спеціальними нормами, якими встановлені повноваження кожного із зазначених суб`єктів стосовно встановлення процесуальних строків.

Відповідно до ч. 3 ст. 28 КПК України, критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Пункт 4 частини 2 статті 36 КПК України надає прокурору повноваження доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них. При цьому прокурор самостійно визначає строки їх проведення з урахуванням обставин відповідного кримінального провадження та доцільності невідкладного проведення слідчих (розшукових) або інших процесуальних дій.

Дискреційні повноваження слідчого судді з цього приводу розповсюджуються на визначення строків застосування запобіжних заходів, вчинення слідчих дій, дозвіл на проведення яких надається слідчим суддею, тощо. Так, наприклад, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них слідчий суддя зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами (ч. 10 ст. 290 КПК).

Недотримання розумних строків слідчим під час досудового розслідування, на що посилається особа, яка подала клопотання, оскаржується прокурору вищого рівня у порядку ст. 308 КПК України.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя - це суддя, уповноважений забезпечувати законність та обґрунтованість обмеження конституційних прав і свобод людини на досудовому провадженні у кримінальній справі, до компетенції якого належить прийняття рішення про застосування заходів кримінального процесуального примусу, проведення слідчих та інших процесуальних дій, що обмежують конституційні права людини, розгляд скарг на дії (бездіяльність) та рішення особи, яка провадить дізнання, слідчого і прокурора.

Основним призначенням слідчого судді є здійснення судового захисту прав і законних інтересів осіб, які беруть участь у кримінальному процесі, та забезпечення законності провадження у справі на досудових стадіях. Це зумовлює специфічний характер виконуваної ним кримінально-процесуальної функції, яка полягає у забезпеченні законності та обґрунтованості обмеження конституційних прав і свобод людини на досудовому провадженні у кримінальній справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Слідчий суддя вправі припинити тільки таку бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК). Цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Протилежне суперечило би принципу диспозитивності, згідно з яким слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які віднесені до його повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК). Слідчий суддя суд не вправі перебирати на себе функції інших учасників кримінального провадження, зокрема функцію процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється прокурором.

Відповідно до положень п. 9-1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.

Отже, рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування може бути оскаржено слідчому судді в порядку ст. 303 КПК України.

З огляду на викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість вимог поданого клопотання, в зв`язку з чим не вбачає підстав для його задоволення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 28, 36, 113, 114, 303, 309, КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 , поданого в інтересах особи, права якої обмежуються під час досудового розслідування, власника мийна ОСОБА_4 , внесене по кримінальному провадженню №0002267 від 20.11.2020 року, за фактом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, про встановлення процесуального строку, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя