печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000062 від 08.11.2019 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 в межах кримінального провадження № 0000062 від 08.11.2019 року, звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 17.03.2020 року у провадженні № 932/2559/20.

Представник особи в інтересах, яких подано клопотання в засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд клопотання за його відсутністю, на задоволенні клопотання наполягає.

Сторона обвинувачення в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду провадження повідомлялася належним чином в установленому законом порядку.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у об`єднаних матеріалах кримінального провадження за єдиним № 0000062 за фактом зловживання службовим становищем службовими особами Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області під час оформлення права власності на земельні ділянки, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом правам та інтересам територіальної громади міста Дніпро, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 190, ч. 1 ст. 197-1, ч. 1 ст. 272, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України.

Так, ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 17.03.2020 року накладено арешт на майно, зокрема на земельну ділянку з кадастровим номером :08:835:0039, площею 0, 4044 га, яка на праві власності належить ОСОБА_4 .

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зокрема, сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Разом з тим, слідчому судді достатніх доказів обставин, на які посилається особа, яка звернулась з клопотанням не надані, що арешт накладено необґрунтовано та в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба, відповідно до вимог ч. 2 ст. 174 КПК України, не доведено.

Крім того слід зазначити, що кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000062 від 08.11.2019 року, зокрема майно на яке було накладено арешт не втратив ознак речового доказу і арешт майна необхідний саме для його збереження.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000062 від 08.11.2019 року, задоволенню не підлягає.

Слід зазначити, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, долучивши відповідні матеріали, якими правова позиція заявника буде підтверджуватися.

Керуючись ст.ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000062 від 08.11.2019 року, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1