Справа № 201/7411/24
Провадження № 1-кс/201/2603/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2024 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська в м.Дніпрі клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження № 0000178, внесеного до ЄРДР 29.12.2022 року, за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.2 ст.190, ч.2 ст.190, ч.2 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.362, ч.3 ст.362 ч.3 ст.332 Кримінального кодексу України, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровська, громадянки України, з вищою освітою, заміжньої, раніше не судимої, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із клопотанням поданим в рамках кримінального провадження № 0000178, внесеного до ЄРДР 29.12.2022 року, за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.2 ст.190, ч.2 ст.190, ч.2 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.362, ч.3 ст.362 ч.3 ст.332 Кримінального кодексу України, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що в провадженні СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000178 від 29.12.2022 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.2 ст.190, ч.2 ст.190, ч.2 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.362, ч.3 ст.362 ч.3 ст.332 Кримінального кодексу України.

В рамках зазначеного кримінального провадження 23.01.2024 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України повідомлено: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженку міста Дніпропетровська, громадянку України, проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженку міста Дніпропетровська, громадянку України, проживаючу АДРЕСА_3 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно у грудні 2022 року, більш точний час під час досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_7 реалізуючи свій спільний єдиний умисел разом із ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , завчасно розподіливши ролі у вчиненні кримінальних правопорушень, з метою незаконного заволодіння грошовими коштами вчинили ряд злочинів проти власності за наступних обставин.Так ОСОБА_7 , реалізуючи свій спільний єдиний умисел разом із ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , завчасно розподіливши ролі у вчиненні кримінальних правопорушень, з метою незаконного заволодіння бюджетними коштами шляхом обману, повторно, з грудня 2022 по серпень 2023 року організовано злочинну діяльність через програму реімбурсації «Доступні ліки» з використанням електронно-обчислювальної техніки. ОСОБА_7 , діючи як лікар загальної практики сімейної медицини , умисно, протиправно, згідно до відведеної ролі, шляхом використання своїх повноважень, за попередньою змовою із ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , з використанням електронно-обчислювальної техніки разом із ОСОБА_5 , здійснили вхід електронної системи охорони здоров`я та відповідних Реєстрів як лікар загальної практики сімейної медицини, із використанням свого цифрового підпису, пройшовши автентифікацію, здійснили вхід до свого електронного кабінету, отримавши доступ до відомостей про пацієнтів, із якими у ОСОБА_7 укладена декларація про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу, та із використанням своїх прав медичного працівника, створили електронні рецепти відповідно переліку ліків за програмою реімбурсації «Доступні ліки» для пацієнтів, достовірно знаючи про те, що вказані особи за отриманням медичної допомоги до ОСОБА_7 не звертались. Встановлено, що свою протиправну діяльність вищевказані особи здійснювали використовуючи електронну медичну програму HELSI, а саме в особистому кабінеті лікаря ОСОБА_7 створювалися медичні рецепти на осіб, які в дійсності до вказана лікаря не зверталися. В подальшому такі рецепти направлялися до аптек для здійснення шахрайських дій. На даний час в органу досудового розслідування наявна інформація стосовно того, що особи стосовно яких ОСОБА_7 видавалися рецепти можуть буть штучно створеними, або лікарем використовувались персональні дані осіб, з якими у нього було укладено декларацію, без згоди вказаних осіб. Також встановлено, що велика кількість таких «пацієнтів» були зареєстровані ОСОБА_5 , ОСОБА_6 із використанням штучно придбаних стартових пакетів мобільних операторів. В ході досудового розслідування було проведено обшуки за місцем мешканням ОСОБА_5 було проведено обшук, в ході якого виявлено та вилучено комп`ютерну техніку, яка в подальшому також була оглянута. Так, було встановлено, що на комп`ютері ОСОБА_5 знаходяться переліки з анкетними даними осіб (близько тисячі таких осіб), а також реквізити електронних рецептів (близько тисячі таких рецептів) які використовувались для злочинної діяльності. Згідно показів підозрюваної ОСОБА_5 та ОСОБА_6 вказані особи не є реальними людьми, а є штучно створеними для використання їх у програмі HELSI для подальшого створення електронних рецептів та отримання компенсацій від НСЗУ.

23.01.2024 ОСОБА_6 та ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 190 КК України. В подальшому, в лютому 2024 кожній з них повідомлено про підозру у вчиненні не менше як 45 епізодів шахрайської діяльності, пов`язаних з використанням підроблених електронних рецептів для отримання компенсацій від НСЗУ.

24.01.2024 року слідчими суддями Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська підозрюваним ОСОБА_8 та ОСОБА_9 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, термін закінчення ухвал становить 23.03.2024 ( ОСОБА_6 ) та 24.03.2024 ( ОСОБА_5 ).

19.03.2024 постановою керівника Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_10 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 23.04.2024 в зв`язку з необхідністю проведення тимчасових доступів та необхідних слідчих дій.

22.03.2024 ухвалами Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська запобіжні заходи у вигляді домашніх арештів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 продовжено до 23 квітня 2024.

19.04.2024 ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська №201/4359/24 строк досудового розслідування продовжено до 6-ти місяців, тобто до 23.07.2024.

23.04.2024 ухвалами №201/4655/24 та 201/4653/24 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 запобіжні заходи продовжено до 21.06.2024 включно.

Під час досудового розслідування встановлено ряд доказів, які підтверджують причетність вищевказаних осіб до вчинення вказаного кримінального злочину, які долучені до матеріалів кримінального провадження, зокрема:

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 05.06.2023;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 08.06.2023;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 24.01.2023;

-Протоколом огляду веб-ресурсу від 24.01.2023;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 11.12.2023 ;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 18.01.2023;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 15.02.2023;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 06.03.2023;

-Протоколом НСРД від 04.09.2023;

-Протоколом НСРД від 04.09.2023;

-Протоколом НСРД від 13.09.2023;

-Протоколом НСРД від 13.09.2023;

-Протоколом НСРД від 24.09.2023;

-Протоколом обшуку від 23.01.2024 за адресою мешкання ОСОБА_5 ;

-Протоколами обшуку від 23.01.2024 за адресами мешкання ОСОБА_6 ;

-Протоколом допиту в якості підозрюваної ОСОБА_5 від 23.01.2024;

-Протоколом допиту в якості підозрюваної ОСОБА_6 від 23.01.2024;

-Протоколами огляду вилученого в ході обшуків у ОСОБА_6 та ОСОБА_5 майна;

-Іншими матеріалами кримінального провадження.

У поданому клопотанні прокурором зазначено, що для закінчення досудового розслідування необхідно:

1.Провести тимчасові доступи з метою отримання інформації стосовно діяльності пов`язаної з електронними медичними рецептами в НСЗУ, страхових та банківських установ.

2.Провести аналіз отриманої інформації.

3.Після аналізу вилученої інформації в залежності від необхідності ініціювати проведення необхідних заходів та експертиз з метою встановлення точної суми завданих протиправними діями збитків;

4.На підставі отриманої в ході тимчасових доступів інформації вирішити питання стосовно зміни раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

5.Надати доступ до матеріалів досудового розслідування усім сторонам кримінального провадження;

6.Виконати вимоги ст. 290 КПК України;

7.Скласти обвинувальний акт у кримінальному провадженні, затвердити його у процесуального керівника.

8.Скласти реєстр матеріалів досудового розслідування.

На даний час існує необхідність в продовженні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки ризики передбачені ст. 177 КПК України не перестали існувати.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час існують.

Про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 розуміє, що вона обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які їй загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років позбавлення волі. Крім того, остання відповідно до даних з міграційної служби, які додані до клопотання, постійно виїжджає до Польщі де мешкає тривалий час. Враховуючи тяжкість вчинених кримінальних правопорушень, відсутність у підозрюваного міцних соціальних зав`язків на території України (чоловік та донька перебувають в Польщі), в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що підозрювана, усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинені злочини, з метою уникнення відповідальності, буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Також підозрювана ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні. Враховуючи той факт, що підозрюваній ОСОБА_5 відомі анкетні дані та місце проживання свідків, які співпрацювали із органом досудового розслідування, в органу досудового розслідування наявні підстави вважати, що при обранні підозрюваній більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, остання зможе незаконно впливати на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення.

Про наявність ризику, передбаченого п.5, ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що, підозрювана ОСОБА_5 вже повідомлено про підозру у 45 епізодах кримінальних правопорушень передбачених ст.190 КК України тому, залишаючись на волі, підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи сукупність вищевикладених обставин, у разі застосування більш м`яких запобіжних заходів щодо підозрюваної ОСОБА_5 існує реальна загроза переховування її від досудового розслідування та суду; вчинення нею інших кримінальних правопорушень; та незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Так, прокурор просив продовжити щодо підозрюваної ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 23.07.2024 року, тобто до закінчення строку досудового розслідування та покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такі обов`язки: - прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду залежно від стадії кримінального провадження;- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд, в залежності від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (за наявності); - з 22-00 години по 07-00 години кожного дня не залишати місця постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 за винятком випадків переміщення до найближчого укриття на час дії сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до житла після відбою повітряної тривоги;- не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду залежно від стадії кримінального провадження(за виключенням випадків безпосередньої загрози життю та здоров`ю внаслідок збройної агресії рф проти України);- утримуватися від спілкування зі свідками, експертами, спеціалістами, потерпілими (їх представниками), іншими підозрюваними у цьому ж кримінальному провадженні, за виключенням випадків спільної участі останніх у проведенні слідчих чи процесуальних дій, а також окрім близьких родичів та членів її сім`ї;- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання, на його задоволенні наполягав.

Підозрювана у судовому засіданні не заперечувала проти задоволення поданого клопотання.

Захисник у судовому засіданні підтримав думку своєї підзахисної та не заперечував проти задоволення поданого клопотання.

Вислухавши учасників судового процесу, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000178 від 29.12.2022 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.2 ст.190, ч.2 ст.190, ч.2 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.190, ч.3 ст.362, ч.3 ст.362 ч.3 ст.332 Кримінального кодексу України.

У рамках зазначеного кримінального провадження 23.01.2024 про підозру повідомлено: ОСОБА_5 і ОСОБА_6 ,

ІНФОРМАЦІЯ_4 повідомленої ОСОБА_5 підозри повністю підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 05.06.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 08.06.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 24.01.2023; протоколом огляду веб-ресурсу від 24.01.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 11.12.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 18.01.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 15.02.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 06.03.2023; протоколом НСРД від 04.09.2023; протоколом НСРД від 04.09.2023; протоколом НСРД від 13.09.2023; протоколом НСРД від 13.09.2023; протоколом НСРД від 24.09.2023; протоколами обшуку від 23.01.2024 за адресою мешкання ОСОБА_5 ; протоколами обшуку від 23.01.2024 за адресами мешкання ОСОБА_6 ; протоколом допиту в якості підозрюваної ОСОБА_5 від 23.01.2024; протоколом допиту в якості підозрюваної ОСОБА_6 від 23.01.2024; протоколами огляду вилученого в ході обшуків у ОСОБА_6 та ОСОБА_5 майна.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, долученими доказами, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є підтвердженою.

При цьому, стороною захисту не зазначено обставин та не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричетність підозрюваної до кримінальних правопорушень, у вчиненні яких їй повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.

24.01.2024 року слідчим суддею Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська до підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, до 24 березня 2024 року, заборонивши їй цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду та відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покладено обов`язки строком до 24 березня 2024 року.

19.03.2024 постановою керівника Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_10 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000178, внесеному до ЄРДР 29.12.2022 року, продовжено до 3-х місяців, тобто до 23.04.2024.

22.03.2024 слідчим суддею Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська продовжено строк запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту до 23 квітня 2024 року, заборонивши їй цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду та відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покладено обов`язки строком до 23 квітня 2024 року.

19.04.2024 слідчим суддею Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000178 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч.2 ст.15, ч.2, 3 ст.190, ч.3 ст.362, ч.3 ст.332 КК України, до шести місяців, тобто до 23 липня 2024 року включно.

23.04.2024 слідчим суддею Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська застосований до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту відповідно до ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24.01.2024 року продовжено на строк 60 днів, тобто до 21 червня 2024 року включно, та змінено покладені на неї обов`язки.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Відповідно до вимог частини першої та частини другої статті 181КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Прокурор вказує на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою як для застосування, так і для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

На переконання слідчого судді, підозрювана ОСОБА_5 спроможна переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, враховуючи, що згідно із ст. 12 КК України, обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжких і тяжких злочинів, за які їй загрожує покарання у вигляді позбавлення волі, а тому, на думку слідчого судді, підозрювана з високою ймовірністю зможе вжити заходи щодо переховування від слідства та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Тобто суворість покарання беззаперечно може слугувати приводом до переховування підозрюваного від слідства та суду. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Також підозрювана ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України.

Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Про наявність ризику, передбаченого п.5, ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що, підозрюваній ОСОБА_5 вже повідомлено про підозру у декількох злочинах передбачених ч.2 ст.190, ч.3 ст.190 КК України, тому, залишаючись без запобіжного заходу, підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення.

У п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України прямо вказано, що при оцінці відповідних ризиків (перелічених у ч. 1 ст. 177 КПК) слід враховувати й, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною в інкримінованому правопорушенні. Подібна орієнтація законодавців та правозастосувачів зустрічається й у міжнародному праві. Так, у ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 року «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Отож, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, вчинений обвинуваченим. Тобто, чим більш сувора санкція передбачена за злочин, поставлений обвинуваченому в вину, тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.

Роблячи висновок про наявність таких ризиків, суд звертає увагу, що ризики не є фактом, а лише ймовірністю вчинення певних дій, а тому, має бути доведено у судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрювана може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність обґрунтовано продовжує існувати.

Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу суд враховує те, що для закінчення досудового розслідування необхідно: провести тимчасові доступи з метою отримання інформації стосовно діяльності пов`язаної з електронними медичними рецептами в НСЗУ, страхових та банківських установ; провести аналіз отриманої інформації; після аналізу вилученої інформації в залежності від необхідності ініціювати проведення необхідних заходів та експертиз з метою встановлення точної суми завданих протиправними діями збитків; на підставі отриманої в ході тимчасових доступів інформації вирішити питання стосовно зміни раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 та ОСОБА_5 ; надати доступ до матеріалів досудового розслідування усім сторонам кримінального провадження; виконати вимоги ст. 290 КПК України.

Отримання результатів зазначених процесуальних дій зі збору доказів у кримінальному провадженні, відповідно до ст. 93 КПК України, має суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні та потребує додаткового часу, що може негативно вплинути на повноту на об`єктивність досудового розслідування та судового розгляду у кримінальному провадженні.

На виконання вимог частин 3 та 5 ст. 199 КПК України прокурор довів, що заявлені раніше при обранні запобіжного заходу ризики не зменшились і є обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії ухвали слідчого судді про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що такий запобіжний захід як домашній арешт у повній мірі забезпечує дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків під час досудового розслідування. При цьому застосований до підозрюваної запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості інкримінованого діяння, а встановлені слідчим суддею ризики є дійсними та триваючими.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної слідчий суддя на даному етапі не встановив.

Продовження застосованого запобіжного заходу обумовлюється відповідними ризиками, які встановлені слідчим суддею і є підтвердженими, і, на думку слідчого судді, у випадку не продовження запобіжного заходу, підозрювана з високою ймовірністю зможе вжити заходи, передбачені встановленими ризиками.

У відповідності до ст. 219 КПК України досудове розслідування може бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Частиною шостою статті 181КПК України встановлено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до вимог частини шостої статті 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000178, внесеному до ЄРДР 29.12.2022 року, продовжено до шести місяців, тобто до 23 липня 2024 року включно, а тому, саме до цього строку слідчий суддя вважає за доцільне продовжити запобіжний захід.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 184-187, 193-194, 196, 199, 205, 372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосований до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відповідно до ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24.01.2024 року продовжити в межах строку досудового розслідування, тобто до 23 липня 2024 року включно, та на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 на строк дії ухвали суду такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи (за наявності);

- з 22-00 години до 07-00 години кожного дня не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 за винятком випадків переміщення до найближчого укриття на час дії сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до житла після відбою повітряної тривоги;

- не відлучатись з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, залежно від стадії кримінального провадження (за виключенням випадків безпосередньої загрози життю та здоров`ю внаслідок збройної агресії РФ проти України);

- утриматися від спілкування зі свідками, експертами, спеціалістами, потерпілими (їх представниками), іншими підозрюваними (за наявності) у даному кримінальному провадженні, за виключенням випадків спільної участі останніх у проведенні слідчих чи процесуальних дій, а також окрім близьких родичів та членів її сім`ї;

- за наявності, здати на зберігання до органів міграційної служби свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Попередити ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виконання ухвали слідчого судді покласти на прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, але може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено і оголошено 24.06.2024 року о 09-15 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1