Справа № 357/5918/24
У Х В А Л А

22.05.2024 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в м. Біла Церква, у відкритому судовому засіданні, заяву підозрюваної ОСОБА_3 , про відвід слідчої судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 , від розгляду клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 , про застосування до підозрюваної ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, у кримінальному провадженні № 0000958, яке внесене до ЄРДР 13 березня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КПК України,

у с т а н о в и в:

у провадженні слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 перебуває клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 , про застосування до підозрюваної ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, у кримінальному провадженні № 0000958, яке внесене до ЄРДР 13 березня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КПК України.

У ході його розгляду, вказаній слідчій судді заявлений відвід підозрюваною ОСОБА_3 .

Вказаний відвід вмотивований захисником ОСОБА_7 , у письмових поясненнях від 16 травня 2024 року, які подані через канцелярію.

Згідно з ними, вона просила задовольнити усну заяву про відвід судді ОСОБА_4 , у зв`язку з численними порушенням норм КПК України, упередженого ставлення та недовірою до неї з боку ОСОБА_3 та вільних слухачів, які є народом України.

Таку позицію мотивувала тим, що вона неодноразово направляла клопотання, про перенесення судових засідань, у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 потрапила до реанімаційного відділення лікарні, до якого долучала електронний лікарняний. Також вона вказала дату орієнтовної виписки ОСОБА_3 07 травня 2025 року та просила майбутні засідання призначати після 10:00 години.

Незважаючи на це, суддя ОСОБА_4 призначила судове засідання на 08 травня 2024 року о 08:30 год, чим знехтувала станом здоров`я ОСОБА_3 та її правом на реабілітацію, порушуючи право останньої на лікування.

До того ж, суддя ОСОБА_4 , яка достовірно знаючи про її інвалідність (втрата працездатності 50 відсотків), що пов`язано зі службою в поліції, свідомо та навмисно порушила її право, як інваліда, на відпочинок, вільне пересування громадським транспортом, адже вона не може керувати транспортним засобом, що обумовлено операцією на хребті, вживанням знеболюючих ліків, навмисно призначає судові засідання на 08:30 годину, з метою познущатися над нею та підозрюваною ОСОБА_3 , яка хворіє на цукровий діабет і проживає у Вінницькій області.

Зазначала, що суддя ОСОБА_4 призначає судові засідання на ранковий час, щоб перешкодити її адвокатській діяльності, адже через значну відстань між її місцем проживання та місцем проживання підозрюваної ОСОБА_3 вони не можуть узгодити позицію щодо захисту.

Також, суддя ОСОБА_4 в судовому засіданні від 08 травня 2024 року, збрехала, сказавши, що в матеріалах справи немає її повноважень захисника. Такі повноваження були, оскільки їй направлялись електронні повістки. Цим суддя ОСОБА_4 порушила право на захист.

Своєю чергою, 08 травня 2024 року суддя ОСОБА_4 заборонила присутність вільних слухачів та здійснювати відео фіксацію судового засідання, чим порушила право на справедливий суд та публічність розгляду, нахабно вигнала із зали суду журналістів та вільних слухачів.

Вважала, що такі дії свідчать про упередженість, а рішення було безпідставне, адже при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу не розглядається справа по суті, таємниця слідства не може бути порушена, оскільки, лише вирішується питання про місце знаходження ОСОБА_8 .

На її думку, зміст ст. 222 КПК України та ст. 32 Конституції України, свідчить, що за підозрою ОСОБА_3 не існує таємниці слідства.

Також звертала увагу, що суддя ОСОБА_4 сама неодноразово заявляла собі самовідвід.

Підсумовуючи викладене, захисник ОСОБА_7 вважала, що суддя ОСОБА_4 підлягає відводу.

Підозрювана ОСОБА_3 захисник ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, повідомлялися про день та час розгляду справи належним чином. Надали до суду клопотання про відкладення розгляду у зв`язку з неможливістю прибути в судове засідання.

22 травня 2024 року суддя ОСОБА_4 надала свої письмові пояснення, у яких вказувала, що заявлений їй відвід безпідставний та необґрунтований, вона не має особистих упереджень стосовно учасників кримінального провадження.

Водночас, вказувала, що на її думку є інші обставини, які можуть бути окремою підставою для її відводу, які свідчать, що з точки зору стороннього спостерігача можуть бути об`єктивні сумніви щодо неупередженості, безсторонності та об`єктивності.

Із соціальних мереж їй стало відомо, що підозрювана ОСОБА_3 поширює численні повідомлення про мою зацікавленість у прийнятті судових рішень виключно на користь сторони обвинувачення, а також розповсюджує конфіденційну інформацію стосовно мене.

Своєю чергою, підозрювана ОСОБА_3 перед приміщенням суду ініціювала зібрання кілька десятків осіб, які голосно вигукували образливі висловлювання в її бік.

Зазначала, що захисником підозрюваної ОСОБА_3 є адвокат ОСОБА_7 .

Вказаний адвокат, в іншій справі допускала вкрай образливі вислови в її сторону, наслідком чого стало винесення окремої ухвали від 23 квітня 2024 року, яким поставлене питання про притягнення її до дисциплінарної відповідальності.

Своєю чергою, за результатами моніторингу Реєстру автоматизованого розподілу матеріалів дисциплінарних скарг Вищої ради правосуддя, їй стало відомо, що адвокат ОСОБА_7 звернулася на неї зі скаргою до Вищої ради правосуддя.

Отже, має місце ситуація, коли адвокат ОСОБА_7 , яка здійснює захист підозрюваного, звернувся зі скаргою на мої дії, а нею подана дисциплінарна скарга на її дії, тоді як підозрюваною ОСОБА_3 в соціальних мережах здійснюється поширення стосовно неї неправдивої та конфіденційної інформації, яка, з точки зору стороннього спостерігача, підриває довіру до судового процесу стосовно ОСОБА_3 .

Посилаючись на практику Європейського суду з прав людини вказувала, що неупередженість та безсторонність складу суду встановлюється не лише за суб`єктивним критерієм, а й за об`єктивним, який вимагає перевірити чи може склад суду забезпечити відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності, а наявність позиції судді, яка сама ставить під сумнів свою неупередженість підриває вигляд справедливого судового розгляду.

Вважала, що наведені нею обставини свідчать, що у ході розгляду нею клопотання, про застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваної ОСОБА_3 не можливо буде забезпечити дотримання об`єктивного критерію неупередженості та безсторонності складу суду.

Будь-яка особа, яка матиме можливість спостерігати за судовим процесом, у разі задоволення клопотання, може вважати, що це сталося через особисте ставлення до захисника ОСОБА_7 та підозрюваної ОСОБА_3 , у зв`язку з їх поведінкою стосовно мене.

Своєю чергою, у разі відмови в задоволенні клопотання, сторонній спостерігач може вважати, що це сталося внаслідок можливої відмови адвоката ОСОБА_7 від своєї скарги, яка перебуває у Вищій раді правосуддя.

Отже, підсумовуючи викладене, суддя ОСОБА_4 вважала, що розгляд нею клопотання, про застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваної ОСОБА_3 , не забезпечить формування думки в суспільстві, що він відбувся неупереджено та безсторонньо.

Від прокурора ОСОБА_6 до суду пояснень, заяв чи клопотань стосовно заявленого відводу не надходило.

Перед тим, як перейти до аналізу вказаних аргументів учасників справи, суддя вважає за необхідне вирішити процесуальні питання.

Згідно з ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 81 КПК України, при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

Суддя вважає, що вказані норми не перешкоджають розгляду заяви про відвід, у разі, якщо учасники кримінального провадження були повідомлені про дату, час та місце розгляду належним чином.

В останнє з судових засідань від 22 травня 2024 року, яке призначалось для розгляду заяви про відвід, учасники кримінального провадження не з`явилися, про дату, час та місце розгляду повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою судді ОСОБА_4 , а також відеофіксацією судового засідання, на якому захисник ОСОБА_7 та підозрювана ОСОБА_3 повідомлені про відкладення судового засідання на 22 травня 2024 року о 08:30 год.

Разом з цим, захисник ОСОБА_7 та підозрювана ОСОБА_3 надали до суду клопотання про перенесення судового засідання.

Своє клопотання підозрювана ОСОБА_3 мотивувала тим, що у її захисника ОСОБА_7 на 22 травня 2024 року о 10:00 годині призначене інше судове засідання в Житомирській області.

Аналогічні підстави, захисник ОСОБА_7 зазначила у своєму клопотанні, вказувала, що вона бере участь в іншому судовому засіданні в Черняхівському районному суді Житомирської області, яке призначене 22 травня 2024 року о 10:00 годині та планує повернутися до Одеської області 27 травня 2024 року.

Суддя вважає, що вказані клопотання не підлягають задоволенню, а судове засідання не може бути відкладене з наведених ними причин, оскільки ст. 81 КПК України, не перешкоджає розгляду заяви про відвід за відсутності учасників кримінального провадження, а позиція захисника ОСОБА_7 та підозрюваної ОСОБА_3 містяться у їх письмових заявах, які наданих 16 травня 2024 року.

Отже, з цих мотивів суддя розглядає заяву про відвід за відсутності учасників кримінального провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час судового провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх учасників, які беруть участь у судовому провадженні.

Вирішуючи заяву про відвід, яка заявлена підозрюваною ОСОБА_3 суддя керується такими нормами права та мотивами.

Суддею установлено, що у провадженні слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 перебуває клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 , про застосування до підозрюваної ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, у кримінальному провадженні № 0000958, яке внесене до ЄРДР 13 березня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КПК України.

Розгляд вказаного клопотання призначався на 26 квітня 2024 року, яке відкладене у зв`язку із заявленим слідчим суддею ОСОБА_4 самовідводом.

Після розгляду, заяв слідчого судді ОСОБА_4 про самовідвід, наступне судове засідання призначалось на 08 травня 2024 року.

У вказаному судовому засіданні захисником ОСОБА_7 наданий ордер та копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, для підтвердження її повноважень.

До вказаної дати, ані захисник ОСОБА_7 , ані підозрювана ОСОБА_3 клопотань про відкладення, медичної документації, не надавали.

У судовому засіданні від 08 травня 2024 року, слідчим суддею ОСОБА_4 постановлена ухвала, про закрите судове засідання, яка мотивована необхідністю захисту таємниці досудового розслідування.

Після постановлення цієї ухвали, підозрюваною ОСОБА_3 заявлений відвід слідчій суддя ОСОБА_4 .

Статтею 124 Конституції України регламентовано, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

В ст. 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначаються завдання суду. Зокрема, вказаною статтею передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією та Законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Отже, вказана норма визначає перелік обставин, за яких суддя не може брати участь у кримінальному провадженні.

З огляду на зміст пункту четвертого, перелік цих обставин не є вичерпним.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, принципи незалежності і безсторонності тісно взаємопов`язані і, відповідно до обставин, можуть потребувати загальної перевірки (п. 107, рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09 жовтня 2013 року, за заявою № 21722/11).

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 49 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року за заявою № 33949/02).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 50 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року за заявою № 33949/02).

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, окремо від поведінки самої судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п. 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року за заявою № 33949/02).

Отже, щоб стверджувати, що суддя розглядаючи справу є упередженим, необхідні об`єктивні та обґрунтовані причини, а не лише позиція заінтересованої у відводі особи.

Суддя зазначає, що у своїй заяві, захисник ОСОБА_7 вказував на наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 .

На її думку, такими обставинами є порушення слідчим суддею ОСОБА_4 норм КПК України, оскільки вона умисно призначає судові засідання на ранній час, щоб перешкодити формуванню позиції сторони захисту, а також ухвала рішення про закрите судове засідання.

Суддя вважає, що сама по собі незгода з процесуальними рішеннями слідчого судді, зокрема про відкладення судових засідань, без наявності об`єктивних та обґрунтованих підстав вважати, що це здійснюється на користь однієї із сторін кримінального провадження, не свідчить про упередженість такого слідчого судді.

Суддя зазначає, що захисником ОСОБА_7 не надано будь-яких доказів, що суддя ОСОБА_4 ухвалює процесуальні рішення без належних на те підстав, в інтересах однієї із сторін кримінального провадження.

Своєю чергою, судді не надані докази, що захисник ОСОБА_7 у межах розгляду клопотання надавала будь-які клопотання про відкладення розгляду, з проханням призначати судові засідання після 10:00 годину та будь-яку медичну документацію стосовно себе та підозрюваної ОСОБА_3 .

Отже, за викладеного обґрунтування, суддя вважає, що наведені підозрюваною ОСОБА_3 та захисником ОСОБА_7 аргументи є безпідставними та такими, що не заслуговують на увагу і не можуть бути підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_4 .

Разом з цим, суддя вважає, що наведені в поясненнях судді ОСОБА_4 обставини та аргументи заслуговують на увагу.

Суддя зазначає, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сам факт того, що заявника судив суддя, яка сама поставила під сумнів її неупередженість у його справі, підриває вигляд справедливого судового розгляду (п. 118 рішення ЄСПЛ у справі «Рудніченко проти України» від 11 липня 2013 рокуза заявою № 2775/07).

Отже, неупередженість та безсторонність складу суду встановлюється не лише за суб`єктивним критерієм, а й за об`єктивним, який вимагає перевірити чи може склад суду забезпечити відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності, а наявність позиції судді, яка сама ставить під сумнів свою неупередженість незалежно від підстав для такого відводу, підриває вигляд справедливого судового розгляду.

З матеріалів клопотання про застосування запобіжного заходу підозрювані ОСОБА_3 з`ясовано, що суддя ОСОБА_4 неодноразово заявляла собі самовідвід і на даний час вона вважає, що ситуація за якою адвокат ОСОБА_7 , яка здійснює захист підозрюваного, звернувся зі скаргою на її дії, а нею подана дисциплінарна скарга на її дії, тоді як підозрюваною ОСОБА_3 в соціальних мережах здійснюється поширення стосовно неї неправдивої та конфіденційної інформації, з точки зору стороннього спостерігача, підриватиме довіру до судового процесу стосовно ОСОБА_3 .

Суддя ОСОБА_4 вказувала, що у ході розгляду нею клопотання, про застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваної ОСОБА_3 не можливо буде забезпечити дотримання об`єктивного критерію неупередженості та безсторонності складу суду.

Будь-яка особа, яка матиме можливість спостерігати за судовим процесом, у разі задоволення клопотання, може вважати, що це сталося через особисте ставлення до захисника ОСОБА_7 та підозрюваної ОСОБА_3 , у зв`язку з їх поведінкою стосовно мене.

Своєю чергою, у разі відмови в задоволенні клопотання, сторонній спостерігач може вважати, що це сталося внаслідок можливої відмови адвоката ОСОБА_7 від своєї скарги, яка перебуває у Вищій раді правосуддя.

Отже, зважаючи на таку позицію судді, яка на думку судді є слушною, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, за якою сам факт того, що заявника судив суддя, яка сама поставила під сумнів її неупередженість у його справі, підриває вигляд справедливого судового розгляду, суддя вважає, що розгляд суддею ОСОБА_4 клопотання, про застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваної ОСОБА_3 , не забезпечить формування думки в суспільстві, що він відбувся неупереджено та безсторонньо.

У зв`язку з цим, щоб усунути будь-які об`єктивні сумніви в безсторонності та розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_3 та забезпечити формування думки в суспільстві, що він відбувся неупереджено, суддя вважає за необхідне відвести суддю ОСОБА_4 від розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_3 .

Отже, на підставі викладеного, керуючись 75, 80-82 КПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

заяву підозрюваної ОСОБА_3 , про відвід слідчої судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 , - задовольнити частково.

Відвести слідчу суддю Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 , про застосування до підозрюваної ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, у кримінальному провадженні № 0000958, яке внесене до ЄРДР 13 березня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КПК України.

Матеріали клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 , про застосування до підозрюваної ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, у кримінальному провадженні № 0000958, яке внесене до ЄРДР 13 березня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КПК України передати до відділу документального обігу і контрою по кримінальним справа та адмінправопорушенням апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, для визначення іншого слідчого судді визначеному в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному ст. 532 КПК України.

СуддяОСОБА_9