Справа № 643/2327/24
Провадження № 1-кс/643/367/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2024 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000080 від 30.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

11.03.2024 до Московського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000080 від 30.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, у якому заявник просить: скасувати арешт квартири АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_4 , який було накладено ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2018.

На обґрунтування клопотання заявник зазначив, що підставою для задоволення клопотання прокурора слугувало те, що кв. АДРЕСА_1 була предметом скоєного злочину, а тому для виключення можливості протиправного розпорядження вказаним об`єктом нерухомості, а також його збереження, слідчим суддею було накладено на неї арешт. Про наявність вищевказаного арешту ОСОБА_4 стало відомо 09.01.2024 після запиту приватного нотаріуса до реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та отримання інформаційної довідки. З відповіді Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області на адвокатський запит стало відомо, що 30.01.2020 кримінальне провадження №0000080 від 30.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України. Оскільки вказаним обтяженням порушується його право власності, просить скасувати арешт на належну йому квартиру.

У судове засідання заявник не з`явився, до його початку подав заяву, у якій клопотання підтримав у повному обсязі з підстав, зазначених у клопотанні, просив його задовільнити, не заперечував проти судового розгляду за його відсутності.

Прокурор у судове засідання не з`явився, до його початку подав заяву в якій просив розглянути клопотання за його відсутності, проти задоволення клопотання не заперечував. Також надав матеріали кримінального провадження №0000080 від 30.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, для огляду їх у судовому засіданні.

Слідчий суддя дослідивши клопотання та надані докази, матеріали кримінального провадження приходить до наступного висновку.

Згідно з вимогами ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 170 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Відповідно до вимог ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Розглянувши клопотання, дослідивши надані до клопотання додатки, слідчий суддя приходить до висновку про те, що воно підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2018 у справі №643/10870/18, по кримінальному провадженню №0000080 від 30.07.2018, накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на час звернення до суду із клопотанням належить на праві приватної власності ОСОБА_4 шляхом заборони будь-яким способом укладати угоди, стосовно цього майна, здійснювати його відчуження. Досудове розслідування здійснювалось слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Постановою старшого слідчого СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 30.01.2020 кримінальне провадження №0000080 від 30.07.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, закрито у зв`язку з закінченням строку досудового розслідування, передбаченого ст.219 КПК України та жодній особі не було повідомлено про підозру.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що на сьогоднішній день, у зв`язку з закриттям кримінального провадження, необхідність в арешті майна, яке належить ОСОБА_4 , відпала, що є підставою для задоволення клопотання. З тих підстав, що кримінальне провадження закрито, тобто досудове розслідування завершено без передання обвинувального акту до суду, майно ОСОБА_4 підлягає звільненню з під-арешту.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом ст.173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Частиною 1 ст.174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з ч.3 ст.174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Відповідно до ч.4 ст.174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Втім, ч.3 і ч.4 ст.174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно з ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (п.18 ч.1 ст.3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (ст.173, 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 30.06.2020 у справі №727/2878/19 вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за нормами КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому ч.2 ст.174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Оскільки недоторканість права власності є основоположною і непорушною засадою не тільки цивільного, але і кримінального провадження, спираючись на рішення ЄСПЛ у справах «Гудвін проти Сполученого Королівства», «Гожелік та інші проти Польщі», та враховуючи відсутність у слідчого дискреційних повноважень на скасування арешту майна одночасно із прийняттям постанови про закриття кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 та скасувати арешт належної йому квартири АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 103, 110, 174, 369, 371-372 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2018 у справі №643/10870/18, на квартиру АДРЕСА_1 , яка на час звернення до суду із клопотанням належить на праві приватної власності ОСОБА_4 шляхом заборони будь-яким способом укладати угоди, стосовно цього майна, здійснювати його відчуження, - зняти.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1