Справа № 462/1573/22
провадження 1-кп/462/166/24
У Х В А Л А

06 червня 2024 року Залізничний районний суд м. Львова в складі:

головуючої судді - ОСОБА_1

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_4

прокурора - ОСОБА_5

захисника - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 у виділеному в окреме провадження кримінальному провадженні № 0000326 від 26.08.2016 року про обвинувачення ОСОБА_7 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 258-3, ч. 4 ст. 27, ч. 1 ст. 358 КК України,

встановив:

у провадженні Залізничного районного суду м. Львова перебуває виділене в окреме провадження кримінальне провадження № 0000326 від 26.08.2016 року про обвинувачення ОСОБА_7 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 258-3, ч. 4 ст. 27, ч. 1 ст. 358 КК України.

В межах даного кримінального провадження прокурор подав до суду клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що за результатами оперативно-розшукової діяльності щодо розшуку обвинуваченого ОСОБА_7 встановлено, що відповідно до інформації з СБУ у Львівській області останній 01.03.2022 року покинув територію України в напрямку Республіки Польща через пункт пропуску «Угринів» з паспортом громадянина України для виїзду за кордон, на територію України не повертався. З метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, недопущення настання ризиків передбачених ст. 177 КПК України, виникла процесуальна необхідність в обранні запобіжного заходу щодо обвинуваченого. Враховуючи, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого та тяжкого кримінального правопорушення, а також те, що останній ухилявся та ухиляється від явки до суду, що стало підставою для оголошення його у розшук, згідно інформації СБУ України у львівській області перебуває за кордоном, тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його перебуванню під вартою не хворіє, останнього оголошено у розшук, що свідчить про його можливість переховуватись від суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином шляхом затягування судового розгляду, що унеможливлює застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Захисник заперечив щодо задоволення клопотання прокурора, зазначив, що обвинувачений ОСОБА_7 перетнув державний кордон України на законних підставах, від суду не переховується, місце його знаходження відоме, відсутні ризики, які зазначені у ст. 1777 КПК України, на які посилається прокурор.

Інші учасники справи були належним чином повідомлені про час, дату та місце проведення підготовчого засідання, однак до не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Заслухавши думку прокурора та учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідності до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 12.04.2022 року оголошено розшук обвинуваченого ОСОБА_7 .

Із листа заступника начальника Управління Служби безпеки України у Львівській області № 62/5/9-2215 нт від 22.04.2024 вбачається, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно бази даних « ОСОБА_8 », 01.03.2022 року зі своєю сім`єю на автомобілі марки «Renault» д.н.з. НОМЕР_1 виїхав за межі України до Республіки Польща через пункт пропуску «Угринів» з використанням паспорта громадянина України для виїзду за кордон. З цього часу на територію України не повертався. За наявними даними, на даний час, ОСОБА_7 зі своєю сім`єю проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

06.06.2024 ухвалою Залізничного районного суду м. Львова оголошено міжнародний розшук обвинуваченого ОСОБА_7 .

Таким чином, на переконання суду, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_7 виїхав та перебуває за межами території України, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Окрім того, суд приймає до уваги позицію колегії суддів Львівського апеляційного суду, висловлену в ухвалі від 13.05.2022 року у справі № 461/6755/18, де зазначено, що чинний КПК України не визначає, якими саме доказами має бути доведено, що особа перебуває у будь-якому із видів розшуку. Однак регламентує, що про оголошення розшуку (державного, міждержавного, міжнародного) має бути винесена органом досудового розслідування відповідна постанова (ч. 2 ст. 281 КПК України). Будь-яких інших документів, зокрема, довідки Інтерполу, витягу з бази Інтерполу тощо, зазначена норма закону (ч. 2 ст. 281 КПК України) не вимагає.

У даному випадку, розшук обвинуваченого ОСОБА_7 оголошено відповідно до ухвали Залізничного районного суду м. Львова 12.04.2022 року, окрім цього, ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 06.06.2024 року ОСОБА_7 оголошено у міжнародний розшук.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За змістом закону тримання під вартою, як запобіжний захід, може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що обвинувачений ОСОБА_7 умисно та свідомо переховується від суду, та останній розуміючи тяжкість покарання, яке передбачається за інкриміновані йому кримінальні правопорушення, може використати всі можливі способи та засоби для ухилення від відповідальності, зокрема враховуючи його перебування поза межами території України та те, що місцезнаходження його на даний час невідоме, а також прокурором доведено, що таким ризикам неможливо запобігти, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, суд враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_7 , а також те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений виїхав та перебуває за межами території України, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від суду, оскільки фактично вже протягом тривалого часу переховується, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, відтак з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки обвинуваченого, суд приходить до висновку про підставність поданого прокурором клопотання та таке слід задовольнити.

При цьому, питання щодо доведеності вини ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень та правильності кваліфікації його дій при розгляді клопотання не вирішуються, оскільки такі відомості підлягають оцінці та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 176-178, 193, 314-317, 331 КПК України, суд-

ухвалив:

в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити, що згідно положень ч. 6 ст. 193 КПК України, після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Копію ухвали направити в Управління Служби безпеки України у Львівській області (79012, м. Львів, вул. Вітовського, 55) та Головному управлінню Служби безпеки України у м. Києві та Київській області (01010, м. Київ, пров. Аскольдів, 3А), для виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора, прокурорів відділу нагляду за додержанням законів органами СБУ та Державної прикордонної служби Львівської обласної прокуратури та прокурорів Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області.

Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 11.06.2024 року

Головуюча/підпис/

Судді/підписи/

З оригіналом згідно:

Головуюча: ОСОБА_1