Справа № 462/2835/24
провадження 1-кп/462/393/24
У Х В А Л А

23 травня 2024 року м. Львів

Залізничний районний суд м. Львова в складі

судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання, ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6

представників потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Львові клопотання про повернення позовної заяви, -

встановив:

В провадженні Залізничного районного суду м. Львова перебувають матеріали кримінального провадження, зареєстрованого у Єдиному реєстрі досудових розслідувань №0000333 та матеріали кримінального провадження, зареєстрованого у Єдиному реєстрі досудових розслідувань №0000027 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364 КК України, які ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 22.04.2024 об`єднані в одне провадження.

02.05.2024 прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_9 було подано позовну заяву до ОСОБА_4 про стягнення шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням. В поданій позовній заяві прокурор просить стягнути з ОСОБА_4 на користь ТзОВ «Львівський авіаційний завод «ЛДАРЗ» матеріальні збитки в кримінальному провадженні у розмірі 1 360 830 грн.

21.05.2024 захисник обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 подав до суду клопотання про повернення позовної заяви, в якому зазначив, що в даній справі прокурор не довів підстав подання цивільного позову саме ним і факту належності таких повноважень. У позовній заяві відсутні будь-які докази, які б давали підстави для висновку про невиконання або неналежне виконання ТОВ «Львівський авіаремонтний завод «ЛДАРЗ», які є самостійною юридичною особою з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів. Сама по собі обставина не звернення потерпілого з позовом протягом розгляду кримінальної справи не свідчить про неналежне виконання таким органом своїх функцій із захисту інтересів товариства (держави) та не позбавляє ТОВ «ЛДАРЗ» звернутись з таким позовом після винесення вироку суду, де будуть встановлені усі обставини справи та завдані збитки, якщо такі були. Просить клопотання задоволити.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 подане ним клопотання підтримав та просив таке задоволити.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_6 клопотання підтримали.

В судовому засіданні прокурор проти задоволення клопотання заперечив.

В судовому засіданні представники потерпілого ОСОБА_7 та ОСОБА_8 проти задоволення клопотання не заперечили, зазначивши, що, на їхню думку, поданий прокурором позов є передчасним і такий доречніше буде подати після встановлення та дослідження всіх обставин у даному кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про прийняття цивільного позову прокурора про відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Так ч.2 ст.127 КПК України передбачено, що шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Згідно ч.3ст.128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених Законом України «Про прокуратуру».

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із статтею 131-1 Основного Закону в Україні діє прокуратура, яка здійснює, серед іншого, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14.10.2014 № 1697-VII «Про прокуратуру» (далі - Закон), який набрав чинності 15.07.2015. Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з абзацами першим та другим частини третьої статті 23 Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Абзац третій частини третьої цієї статті передбачає заборону здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

У постанові від 6 липня 2021року у справі №911/2169/20 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що заборона на здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, передбачена абзацом третім частини третьої статті 23 Закону, має застосовуватись з урахуванням положень абзацу першого частини третьої цієї статті, який передбачає, що суб`єкт, в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень, незалежно від наявності статусу юридичної особи. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на положення частини другої статті 19 Конституції України, відповідно до якого органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У контексті цього засадничого положення відсутність у Законі інших окремо визначених заборон на здійснення представництва прокурором, окрім спеціальної заборони на представництво державних компаній, не слід розуміти як таку, що розширює встановлені в абзаці першому частини третьої статті 23 Закону межі для здійснення представництва прокурором законних інтересів держави.

Аналогічний висновок Великої палати Верховного Суду міститься у постанові №905/1907/21 від 21.06.2023р.

Оскільки ТзОВ «Львівський авіаційний завод «ЛДАРЗ» не є органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, прокурором не обґрунтовано наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, а також враховуючи пряму заборону, передбачену у ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», на представництво прокурором інтересів державних компаній, суд визнає відсутніми підстави для представництва прокурором в суді інтересів вказаного підприємства, що має наслідком застосування положень, передбачених ст. 185ЦПК України.

Крім того, суд звертає увагу на те, що обґрунтовуючи позов, прокурор покликається на те, що наявність невідшкодованої шкоди ТзОВ «Львівський авіаційний завод «ЛДАРЗ» порушує економічні інтереси Львівської об`єднаної територіальної громади, а вже у наступному абзаці прокурор вказує на те, що понесені позивачем витрати є шкодою, завданою державі, що є взаємовиключними поняттями.

Враховуючи викладене, керуючись ч. 5 ст. 28, ст. ст. 314-316 КПК України, суд,-

постановив:

Клопотання задовольнити.

Цивільний позов прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Західного регіону ОСОБА_10 про відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення повернути.

Роз`яснити потерпілому ТзОВ «Львівський авіаційний завод «ЛДАРЗ» право на звернення до суду з позовом про відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення.

Ухвала в частині повернення цивільного позову може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня проголошення.

Суддя ОСОБА_1

Оригінал ухвали