Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3779/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000052 від 18.03.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідчий СВ управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 за погодження прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000052 від 18.03.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначає, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000052 від 18.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Органом досудового розслідування встановлено, що 17.03.2024 близько о 22 годині 13 хвилин до станції метро «Хрещатик» КП «Київський метрополітен» зайшла група осіб, у складі: ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , які перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння переплигнули через турнікет.

В цей час у вестибюлі вищезазначеної станції знаходились група осіб, у складі: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

У цей час, перестрибнувши через турнікет, ОСОБА_7 штовхнув у спину громадянина ОСОБА_8 та побіг разом з ОСОБА_4 у напрямку до ескалатора, на якому почали спускатися на платформу станції метро.

У подальшому, за версією органу досудового розслідування, ОСОБА_8 раніше ОСОБА_7 та ОСОБА_4 спустився на платформу станції «Хрещатик» КП «Київський метрополітен», де чекав на своїх вищезазначених товаришів. В цей час на платформу з ескалатора зійшли ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , останній при цьому в зухвалій формі звернувся до ОСОБА_8 , який в свою чергу зробив їм зауваження щодо їхньої зухвалої поведінки.

Після чого, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 попросили затриматися ОСОБА_8 та обступивши його з двох сторін, почали словесно провокувати ОСОБА_8 на бійку. В цей час до них підійшли ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , які почали робити зауваження ОСОБА_4 та ОСОБА_7 щоб останні не провокували ОСОБА_8 на бійку та щоб ішли далі у своїх справах.

У подальшому ОСОБА_7 використовуючи обставини зробленого йому та ОСОБА_4 зауваження як привід для вчинення хуліганських дій - діючи разом з ОСОБА_4 маючи умисел направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, усвідомлюючи, що вони знаходяться в громадському місці при значному скупченні громадян та нехтуючи елементарними правилами поведінки, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, у стані алкогольного сп`яніння, діючи безпричинно, з хуліганських мотивів, з особливою зухвалістю ОСОБА_7 наніс удар рукою в обличчя ОСОБА_8 . Після чого, ОСОБА_4 реалізуючи умисел направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи в групі із ОСОБА_7 почав разом з останнім руками наносити удари в область голови потерпілому ОСОБА_8 .

Надалі ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , розуміючи протиправність своїх дій та бажаючи настання більш тяжких наслідків, почали почергово наносити удари руками ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які намагалися заступитися за ОСОБА_8 та не дати продовжити бити останнього.

У подальшому ОСОБА_7 , розуміючи протиправність своїх дій та бажаючи настання більш тяжких наслідків для потерпілого ОСОБА_8 , відштовхнувши від себе ОСОБА_10 , почав знову наносити удари руками в область голови потерпілого ОСОБА_8 , внаслідок чого, останній впав на підлогу станції метро. ОСОБА_7 не припиняючи свої протиправні дії, скориставшись тим, що потерпілий ОСОБА_8 лежить на підлозі наніс декілька ударів ногами останньому в область тулуба, внаслідок чого ОСОБА_8 спричинені наступні тілесні ушкодження: садно на фоні синці на спині та скатах носа в верхнє-середній третині та крововилив на слизовій лівої щоки.

Внаслідок втручання ОСОБА_10 та ОСОБА_13 й інших сторонніх осіб ОСОБА_7 припинив наносити удари ОСОБА_8 .

В цей час ОСОБА_9 який втрутився в бійку намагаючись зупинити ОСОБА_4 , що наносив удари ОСОБА_8 та не припиняючи свої злочинні дії ОСОБА_4 , бажаючи настання більш тяжких наслідків, незважаючи на окрики та зауваження присутніх осіб, почав руками та ногами наносити удари ОСОБА_9 як наслідок від зазначених ударів останній впав на підлогу отримавши тілесні ушкодження: синці на повіках лівого ока з переходом в підочно-виличну ділянку, на спинці та скатах носа в верхнє-середній третині, на повіках правого ока, на шкірі верхньої губи в центрі та зліва, в лобно-скроневій ділянці ліворуч, на тильній поверхні правої кисті в проекції дистальних кінців 2,3. п`ясних кісток; садно на фоні крововиливу на слизовій верхньої губи в центрі.

Після втручання сторонніх осіб, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 припинили бійку та відійшли з місця події далі на перон станції метро, щоб сісти у вагон метро та зникнути з місця події.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненому кримінальному правопорушенні підтверджується наступними доказами: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; протоколом огляду відео від 20.03.2024; висновком експерта №042/1-102-2024; висновком експерта №042/1-103-2024; іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Відносно підозрюваного ОСОБА_7 орган досудового розслідування просить обрати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, оскільки, обґрунтовано існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється/обвинувачується.

У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав просив його задовольнити з викладених у клопотанні підстав.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту заперечували, просили в його задоволенні відмовити.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про відмову у задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у зв`язку з наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, вирішуючи питання стосовно клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього, враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, при цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В своєму клопотанні слідчий, а також прокурор в судовому засіданні не довели що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Оцінивши наявність заявлених прокурором ризиків, слідчий суддя відзначає, що характер кримінального правопорушення та дані щодо особи підозрюваного дають підстави вважати, що останній може незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, проте, заявленому ризику можливо запобігти, шляхом застосування найменш суворого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на підозрюваного окремих обов`язків, передбачених ст.194 КПК, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає (зареєстрований), а саме міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; повністю утриматись від спілкування з особами, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з додатками, за виключенням сторони обвинувачення та захисту та здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (за їх наявності).

З урахуванням вимог ч. 7 ст. 194 КПК процесуальні обов`язки слід покласти на підозрюваного строком до 27.05.2024 в межах строку досудового розслідування.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 176-179, 181, 194, 196, 199, 309 слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000052 від 18.03.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України - залишити без задоволення.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на нього строком до 27.05.2024 в межах строків досудового розслідування наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає (зареєстрований), а саме міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; повністю утриматись від спілкування з особами, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з додатками, за виключенням сторони обвинувачення та захисту та здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (за їх наявності).

Ознайомити та вручити підозрюваному під розписку копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_16