Справа № 752/8641/24
Провадження №: 1-кп/752/1747/24
УХВАЛА

підготовчого судового засідання

26 квітня 2024 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000525 від 23 лютого 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

встановив:

На розгляд Голосіївського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні.

У підготовчому судовому засіданні прокурор подав клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_3 під вартою, мотивуючи обґрунтованістю підозри обвинуваченого у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення та існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений може переховуватися від суду, впливати на потерпілого та свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Обвинувачений заперечив проти продовження строку тримання під вартою. Подав клопотання про зміну запобіжного заходу на особисте зобов`язання. Вказав, що переховуватись від суду наміру не має та буде виконувати покладені на нього обов`язки. На утриманні у нього перебувають троє неповнолітніх дітей, які на даний час проживають з його батьками. Кошти на внесення застави відсутні. Просив звільнити його з-під варти та надати можливість заробляти на життя собі й дітям.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт з додатками, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання обвинуваченого та задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд, за клопотанням учасників судового провадження, має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За результатами дослідження обвинувального акта та додатків до нього, суд дійшов висновку, що обвинувачений обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Оцінка обґрунтованості підозри в даному випадку здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості обвинуваченого. За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у ст. 5 параграфу 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин». Вимога обґрунтованої підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Судом не розпочато з`ясування фактичних обставин кримінального провадження та перевірку їх доказами, не допитано обвинуваченого, потерпілого, свідків, не досліджено письмові докази.

Обвинуваченому ставиться в провину вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

З огляду на характер інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, котрий раніше судимий, не має офіційного місця роботи, розмір покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності винуватості, суд дійшов висновку про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений може переховуватися від суду, впливати на потерпілого, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність зі слів обвинуваченого у нього неповнолітніх дітей, які проживають з його батьками, не зменшує існування зазначених ризиків та не є підставою для зміни запобіжного заходу.

Застосування щодо обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, на даній стадії судового провадження, буде недостатнім для запобігання цим ризикам, не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Тримання обвинуваченого під вартою, в даному випадку, виправдано наявністю справжніх інтересів суспільства, що не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

З огляду на обставини кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд на підставі ч. 3 ст. 183 КПК України вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян, як альтернативний запобіжний захід, який буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 194, 314-316, 376 КПК України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, до 24 червня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_3 заставу - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві; ; МФО 820172; Банк - Державна казначейська служба України в м. Києві ; р/р № UA1012089; призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду), від … (дата ухвали), по справі № …, внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду та на підставі ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

не відлучатися без дозволу суду за межі населеного пункту, в якому він проживає;

повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

утримуватися від позапроцесуального спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному проваджені;

здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків обвинуваченим, а також якщо обвинувачений не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1