Справа № 717/353/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року Кельменецький районний суд Чернівецької області у cкладі:

головуючого судді: ОСОБА_1

з участю секретаря: ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.4 ст.186, ч.1 ст. 345, ч.1 ст. 347 КК України:

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Грушівці Дністровського району Чернівецької області, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, з професійно-технічною освітою, не одруженого, не працюючого.

Сторони кримінального провадження:

прокурор: ОСОБА_4

обвинувачений: ОСОБА_3

потерпілі: ОСОБА_5

ОСОБА_6

захисник: ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

26 січня 2024 року прокурор ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням в якому просить змінити ОСОБА_3 запобіжний захід у виді домашнього арешту на тримання під вартою.

ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що 01 січня 2023 року біля 16 години, в приміщені магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в АДРЕСА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп?яніння, в період дії на території України воєнного сану, в присутності продавця ОСОБА_8 , та всупереч її волі, відкрито заволодів чужим майном, а саме однією пляшкою горілки «Green Day» ємністю 0,5 літра вартістю 129 гривень та однією пачкою сигарет «West Red XL 25» вартістю 77 гривень. В результаті вказаних дій ОСОБА_3 спричинив власнику майна ОСОБА_5 матеріальну шкоду на загальну суму 206 гривень. Крім того, ОСОБА_3 01 січня 2023 року, біля 19 години 10 хвилин, в приміщені магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в АДРЕСА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп?яніння, усвідомлюючи , що слідчий ОСОБА_6 є працівником поліції, який перебуває на службі та виконує свої службові обов?язки, реагуючи на попередження припинити хуліганські дії та висловлювання нецензурною лайкою, схопив його за верхній одяг зимову куртку та почав шарпати, внаслідок чого було пошкоджено та розірвано лівий рукав зимової куртки. Продовжуючи свої протиправні дії, ОСОБА_3 01 січня 2023 року, біля 19 години 10 хвилин, в приміщені магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в АДРЕСА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп?яніння, усвідомлюючи , що слідчий ОСОБА_6 є працівником поліції, який перебуває на службі та виконує свої службові обов?язки, висловив погрози насильством на його адресу, зокрема сказав «я тобі голову відірву», «відірву голову».

ОСОБА_3 не з?явився в судові засідання 29 грудня 2023 року, 12 та 26 січня 2024 року. Ухвали про привід ОСОБА_3 не виконано. ОСОБА_3 порушив вимоги ухвали суду від 05 грудня 2023 року про обрання щодо нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме не з?являється в судові засідання та залишив с. Грушівці Дністровського району Чернівецької області без дозволу суду.

Кримінальні правопорушення у вчиненні яких обвинучується ОСОБА_3 кваліфіковані слідчим:

- за ч.4 ст.186 КК України, як відкрите викрадення чужого майна (грабіж) , вчинений в умовах воєнного стану;

-за ч.1 ст. 347 КК України, як умисне пошкодження майна, що належить працівникові правоохоронного органу, у зв?язку із виконанням службових обов?язків працівником правоохоронного органу;

-за ч.1 ст. 345 КК України, як погроза насильством щодо працівника правоохоронного органу, у зв?язку із виконанням цим працівником службових обов?язків.

При обранні запобіжного заходу враховується, що наявні докази вчинення підозрюваним злочину є вагомими. У разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він обвинувачується, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.

Обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні злочинів є обґрунтованим.

Наявні достатні підстави вважати, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК на які вказує прокурор, а саме обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Згідно зі змістом ст. ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 183 КПК України - тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно вироку Кельменецького районного суду від 19 грудня 2023 року ОСОБА_3 визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 296 КК України і йому призначено покарання у виді штрафу.

Оцінюючи доводи клопотання сторони обвинувачення на предмет наявності ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд погоджується із доводами прокурора про наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_3 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.4 ст.186, ч.1 ст. 345, ч.1 ст. 347 КК України. Санкція ч.4 ст. 186 КК України відносить цей злочин до тяжких, та за нього передбачена можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, а тому, усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за його вчинення у разі доведення вини, обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Суд також бере до уваги, що обвинувачений порушив вимоги запобіжного заходу у виді домашнього арешту, а саме не з?являвся в судові засідання та залишив с. Грушівці Дністровського району без дозволу суду.

З урахуванням сукупності вищенаведених обставин, суд вважає підтвердженою наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема, переховуватися від суду.

Пояснення ОСОБА_3 про те, що він не з?являвся в судові засідання у зв?язку із хворобою, не підтверджуються жодними доказами.

Суд вважає, що сторона захисту не навела інших обставин, які б дозволяли інакше оцінити наявність або ж відсутність ризику, передбаченого п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України та ґрунтуючись на досліджених матеріалах та поясненнях учасників провадження, суд врахує наступні обставини: 1) надані відомості свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень передбачених ч.4 ст.186, ч.1 ст. 345, ч.1 ст. 347 КК України 2) злочин передбачений ч.4 ст. 186 КК України, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 відноситься до тяжких і у разі визнання його винуватим, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років; 3) обвинувачений не має постійного місця роботи; 4) раніше судимий, 5) наявні відомості про порушенням ним запобіжного заходу у виді домашнього арешту; 6) в провадженні суду знаходиться інша справа про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, 7) обвинувачений проживає один.

Суд також враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо сторона обвинувачення доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України (ч. 1 ст. 184 КПК України). Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування "обґрунтованої ймовірності", за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак потребує встановлення реальної можливості допустити це в майбутньому.

Застосовуючи такий запобіжний захід як тримання під вартою, слідчий суддя також враховує, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину, вчиненого в період дії воєнного стану. ОСОБА_3 порушив вимоги запобіжного заходу у виді домашнього арешту, що свідчить про неможливість запобігання ризику шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою.

Обставини які свідчать про існування ризику передбаченого ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, для запобігання цим ризикам, обґрунтовуються довідкою про судимості ОСОБА_3 , рапортами інспектора СРПП Дністровського РВП від 18 та 21 січня 2024 року. Суд вважає, що за таких обставин більш м`які запобіжні заходи будуть недостатніми для запобігання ризику зазначеному у клопотанні.

Згідно до ч.3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Суд вважає, що в даному випадку слід визначити розмір застави. Відповідно до п.2 та п.3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до статті 7 Закону України „ Про Державний бюджет України на 2024 рік прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб визначений в розмірі 3028 гривень.

На підставі ст. ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст. ст. 131,132, 176-179, 182 -184, 193-194 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Грушівці Дністровського району Чернівецької області, запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Визначити ОСОБА_3 заставу у розмірі 90 840 (дев?яносто тисяч вісімсот сорок) гривень, який достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_3 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до суду.

2) не відлучатися із с. Грушівці Дністровського району Чернівецької області без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до Кельменецького районного сектору Управління Державної міграційної служби в Чернівецькій області документи які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

Строк дії ухвали до 16 години 26 квітня 2024 року включно.

У разі, якщо обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Виконання ухвали доручити Дністровському районному відділу поліції Головного управління національної поліції в Чернівецькій області.

Суддя: ОСОБА_1