Справа № 212/5231/16-к
У Х В А Л А

16 квітня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: Головуючого судді - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури - ОСОБА_3 , обвинуваченого - ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000471 від 04.09.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України,-

встановив:

В провадженні суду перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про дослідження показів свідка сторони обвинувачення ОСОБА_6 шляхом відтворення його показів, наданих у судовому засіданні раніше визначеному складу суду, оскільки свідок ОСОБА_6 помер.

Захисник обвинуваченого заперечувала проти заявленого клопотання, вказуючи, що стороною обвинувачення не доведено належним чином факт смерті свідка ОСОБА_6 , оскільки з наданого повідомлення Криворізького районного управління поліції ГУНП у Дніпропетровській області вбачається, що документи щодо зміни анкетних даних залегендованого свідка ОСОБА_6 були знищені у зв`язку з введенням воєнного стану, а отже не зрозуміло у який спосіб та ким встановлено, що вказаний свідок помер.

Обвинувачений заперечував проти клопотання прокурора, підтримуючи думку захисника.

Вирішуючи питання щодо можливості дослідження показів свідків шляхом відтворення звукозапису їх допиту у попередньому складі суду, суд враховує, що однією з загальних засад кримінального провадження є безпосередність дослідження показань (п. 16 ч. 1ст. 7 КПК України). Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених КПК України. Сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом (ст. 23 КПК України).

Принцип безпосередності дослідження доказів спрямований передусім на забезпечення права сторін на перехресний допит особи, яка дає показання, що дає стороні можливість з`ясувати всі обставини, які вона вважає важливими для вирішення справи, уточнити показання свідка та поставити під сумнів ті чи інші повідомлення особи або її репутацію. Щодо сторони захисту, то це право забезпечується також і пунктом «d» частини3 статті 6 Конвенції, щодо якого Європейський суд з прав людини зазначав, що до того, як визнати особу винуватою, усі докази проти неї мають зазвичай бути представлені в її присутності під час публічного розгляду з метою надати можливість для спростування. Виключення з цього принципу є можливими, але не можуть порушувати права захисту, які, як правило, вимагають, щоб обвинуваченому була надана адекватна та відповідна можливість викликати та допитати свідка проти нього, або коли свідок надає показання, або на наступних етапах провадження.

Разом з цим суд також враховує правові позиції Верховного Суду, викладені в постанові від 19 листопада 2019 року у справі № 750/5745/15-к (провадження № 51-10195 км 18), а також постанові від 02 лютого 2022 року у справі № 127/19452/16-к (провадження № 51-717км20), у яких зазначено, що засаді безпосередності, як і будь-якій іншій загальній засаді, притаманна певна гнучкість при застосуванні в конкретних обставинах.

Таким чином, положення ч. 4 ст. 95 КПК України, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, не може тлумачитися як безумовна заборона використання показань, які особа давала перед іншим складом суду у тій же справі.

Згідно наданого прокурором рапорту від 02.10.2023 року, складеному начальником відділення слідчого відділу Криворізького РУП ГУНП у Дніпропетровській області, забезпечити явку свідка ОСОБА_6 до суду не надалось можливим, оскільки свідок помер (т.4 а.к.п.94).

Відповідно до листа начальника слідчого відділу Криворізького РУП ГУНП у Дніпропетровській області від 16.04.2024 року, який наданий прокурором до суду, свідок ОСОБА_6 є залегендованою особою. За наявною інформацією останній помер. Документи, які містили справжні анкетні дані ОСОБА_6 зберігались у справі «Документи щодо організації та проведення негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні», яка знаходилась у РСС Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області під грифом обмеження доступу «Таємно» і розсекреченню або копіюванню не підлягали. У зв`язку зі збройною агресією рф щодо України та введенням воєнного стану на всій території України вказану справу разом з усіма документами, які в ній містились, було знищено (т.4 а.к.п.117).

Таким чином, суд погоджується із твердженням сторони захисту щодо суперечливості наданої працівниками поліції інформації про смерть свідка ОСОБА_6 , оскільки зі змісту листа неможливо встановити ким і коли була отримана така інформація, враховуючи що за твердженням автора наданого листа справу зі справжніми анкетними даними свідка ОСОБА_6 під грифом «Таємно» було знищено разом з усіма документами, які в ній містились у зв`язку із введенням воєнного стану, тобто більше двох років потому.

Таким чином, суд вважає, що наданими стороною обвинувачення документами не підтверджується факт смерті свідка ОСОБА_6 і як наслідок неможливість його допиту у судовому засіданні, у зв`язку з чим клопотання прокурора задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.22, 225, 372 КПК України, суд, -

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора про дослідження показів свідка ОСОБА_6 шляхом відтворення звукозапису наданих свідком показів під час його допиту у судовому засіданні Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у попередньому складі суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 22.04.2024 року о 13.20 годині.

Суддя: ОСОБА_1