Справа № 202/4374/24
Провадження № 1-кс/202/2481/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

01 квітня 2024 року місто Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , яке погоджене з начальником управління Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Реутов Російської Федерації, громадянина України, який має вищу освіту, одружений, працює лікарем КЗО «Ліцей «Синергія» ДОР», зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 звернулася у кримінальному провадженні № 00000118 від 02.02.2023 року з вищевказаним клопотанням, в якому зазначає, що 28 березня 2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в одержанні службовою особою неправомірних вигод за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням службового становища (встановлення груп інвалідності), яке поєднано з вимаганням та вчинено організованою групою.

Слідчий відзначає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо-, відеоконтролю ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , протоколами допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів, протоколом обшуку кабінету, який був проведений у приміщенні МСЕК за адресою: АДРЕСА_2 та іншими доказами.

Слідчий вважає наявними ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання на строк до десяти років позбавлення волі, нехтує вимогами законів та нормативно-правових актів.

На думку слідчого, застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам.

За цих підстав слідчий просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити йому заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечували, вважали, що ризики, на які посилається слідчий та прокурор, є недоведеними. З урахуванням віку, стану здоров`я підозрюваного та його дружини, яка є інвалідом 2 групи, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 00000118 від 02.02.2023 року.

В цьому кримінальному провадженні 28 березня 2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 368 КК України.

Визначаючи обґрунтованість підозри останнього у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що обґрунтована підозра - це такий стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.

Так, у рішенні у справі «Нечипорук і И?онкало проти Украі?ни» від 21.04.2011 Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостеи?, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. Підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, обґрунтованість підозри ОСОБА_20 у вчиненні інкримінованого правопорушення підтверджується, насамперед, проведеними негласними слідчими (розшуковими) діями - аудіо-, відеоконтролем, якими зафіксовано періодичне отримання ОСОБА_20 грошових коштів.

Отже, незалежно від подальшої доведеності підозри чи правової кваліфікації інкримінованого їй діяння сукупність досліджених у судовому засіданні доказів свідчить, що він може бути причетним до одержання неправомірної вигоди з використанням службового становища.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки він підозрюється у вчиненні умисного тяжкого корупційного кримінального правопорушення, а саме систематичному отриманні неправомірної вигоди під час виконання службових обов`язків, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Слідчий суддя звертає увагу, що така протиправна діяльність мала систематичний характер, отримала суспільний резонанс, зокрема через засоби масової інформації, щодо отримання членами МСЕК неправомірних вигод за встановлення груп інвалідності, що особливо в період воєнного стану підриває авторитет України перед міжнародними партнерами, якими неодноразово наголошується на необхідності подолання корупції, а також створює в очах суспільства враження щодо можливості ухилення в такий спосіб від мобілізації, що, в свою чергу, може мати негативні наслідки для боєздатності Збройних Сил України та відповідно для держави і суспільства.

Вирішуючи питання про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу, окрім зазначеного ризику, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, його роль у цьому правопорушенні, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, на теперішній час не працює на посаді, вчинення злочинів на якій йому інкримінується, є пенсіонером, має вік 72 роки, міцні соціальні зв`язки.

За цих підстав слідчий суддя вважає, що тримання підозрюваного під вартою є невиправданим.

На переконання слідчого судді, для запобігання ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків достатньою мірою буде запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки такий запобіжний захід також пов`язаний із обмеженням особистої свободи особи, дозволить органу досудового розслідування контролювати поведінку підозрюваного.

Водночас більш м`який запобіжний захід нездатний запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний не буде обмежений у свободі пересування та комунікації з іншими особами до такого ступеня, що може забезпечити його належну процесуальну поведінку з огляду на корупційний характер правопорушення, його роль у ньому, систематичність протиправної діяльності, в якій його підозрюють, та інші обставини кримінального провадження.

Отже, виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити, застосувавши відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та поклавши на нього на строк досудового розслідування наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді (суду) за кожним викликом, повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання (перебування), утриматися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк до 28 травня 2024 року включно, заборонивши йому залишати без дозволу слідчого або прокурора місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , крім випадків необхідності запобігання загрозі життю та здоров`ю.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді (суду) за кожним викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання (перебування);

- утриматися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну .

Строк дії ухвали слідчого судді до 28 травня 2024 року включно.

Ухвалу передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_21