Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2504/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2024 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у закритому судовому засіданні, клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000038 від 01.03.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 4 ст. 190 КК України, пр накладення арешту на майно

У С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000080 від 05.04.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 4 ст. 190 КК України, про накладення арешту на майно.

Обґрунтовуючи подане клопотання, прокурор зазначив, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000038 від 01.03.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 4 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження, 28.02.2024: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянці України, уродженці м. Миколаїв, Миколаївсько області, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, тобто кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням у даному кримінальному провадженні встановлено, що у відповідності до установчих зборів засновників 29 квітня 1993 року (протокол № 1) створений АКЦІОНЕРНИЙ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «АРКАДА» у формі закритого акціонерного товариства та зареєстрований Національним банком України 23 червня 1993 року, реєстраційний номер 177.

У подальшому, рішенням Загальних зборів акціонерів від 25 квітня 2018 року Банк змінив найменування, ставши АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ АКЦІОНЕРНИЙ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «АРКАДА».

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб кінцевим бенефіціарним власником АТ АКБ «АРКАДА» через ТОВ «КОМПАНІЯ РОЗВИТКУ БУДІВНИЦТВА» (), через ТОВ "ФІРМА «ДЕВЕЛОПЕР» (), через ТОВ «НОВІ БУДІВЕЛЬНІ МАТЕРІАЛИ» (), через ТОВ «ДОСЛІДЖЕННЯ ТА ІННОВАЦІЇ» (), є ОСОБА_5 , тип бенефіціарного володіння - опосередковане, відсоток частки статутного капіталу 74,80%.

Відповідно до протоколу № 5 загальних зборів акціонерів АКБ «АРКАДА» від 08.06.1995 ОСОБА_5 обрано Головою правління зазначеного банку.

Наказом Голови правління АТ АКБ «АРКАДА» від 01.10.2019 № 365-К ОСОБА_5 призначено на посаду президента АТ АКБ «АРКАДА».

У період 2014-2016 роки ОСОБА_4 обіймала посаду заступника Голови правління ТА АКБ «АРКАДА», а відповідно до наказу Голови правління 10-К від 05.02.2016 призначена на посаду першого заступника Голови правління, отже, обіймала посаду пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України має статус службової особи.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 27.10.2014 у ОСОБА_4 , яка обіймала посаду заступника Голови правління АТ АКБ «АРКАДА» виник злочинний умисел спрямований на розтрату грошових коштів вкладників Фондів фінансування будівництва (Пенсійний фонд банківського управління пайового типу; Дитячий фонд банківського управління; Пенсійний фонд банківського управління з фіксованою винагородою), управителем яких є АТ АКБ «АРКАДА», шляхом виведення грошових коштів вкладників на рахунки пов`язаного (афілійованого) з Головою правління банку та підконтрольного йому ТОВ «ІПОТЕЧНА КОМПАНІЯ «АРКАДА-ФОНД» під виглядом купівлі цінних паперів відсоткових облігацій, без реального наміру зворотного викупу (погашення).

Згідно довідки спеціаліста у банківській сфері № 07/12-1 від 07.12.2023 АТ АКБ «АРКАДА», як уповноваженому банку, що здійснює довірче управління коштами Фондів банківського управління (Пенсійний фонд банківського управління пайового типу, Дитячий фонд банківського управління, Пенсійний фонд банківського управління з фіксованою винагородою) нанесено матеріальну шкоду (збиток) у сумі 479 244 600,00 грн., з них за укладеними особисто ОСОБА_4 договорами купівлі-продажу цінних паперів та тими на укладення яких нею надано довіреності складає 71 694 800 грн.

Вказана загальна сума матеріальної шкоди (збиток) підтверджується висновком судово-економічної експертизи № 1-26/02/2024-сее від 26.02.2024 у сумі 479 244 600,00 грн.

Враховуючи викладене, ОСОБА_4 , обіймаючи посади заступника Голови правління та першого заступника Голови правління АТ АКБ «АРКАДА», умисно, з корисливих мотивів, шляхом купівлі, начеб то в інтересах Фондів банківського управління, цінних паперів - відсоткових облігацій серії AF, АК, емітованих ТОВ «ІПОТЕЧНА КОМПАНІЯ «АРКАДА-ФОНД» (пізніше ТОВ «ІПОТЕЧНА КОМПАНІЯ «БАЗОВИЙ АКТИВ»), зловживаючи своїм службовим становищем, розтратила в інтересах ОСОБА_5 , який обіймав посаду Голови правління АТ АКБ «АРКАДА», а також являвся кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «ІПОТЕЧНА КОМПАНІЯ «АРКАДА-ФОНД» (змінено назву товариства на ТОВ «ІПОТЕЧНА КОМПАНІЯ «БАЗОВИЙ АКТИВ») грошові кошти учасників Фондів банківського управління в сумі 71 694 800 грн., тобто в особливо великих розмірах.

Разом з тим, відповідно до листа АТ АКБ «АРКАДА» (Ліквідація) від 26.01.2024 № 51/БТ станом на 25.01.2024 до реєстру акцептованих вимог кредиторів АТ АКБ «АРКАДА» включені вимоги ОСОБА_4 , суму вимог кредитора в розмірі 1 035 634,25 грн. включено до 9 черги.

Крім того, у даному кримінальному провадженні Пенсійним фондом банківського управління з фіксованою винагородою, Пенсійним фондом банківського управління пайового типу та Дитячим фондом банківського управління від імені яких діє АТАКБ «АРКАДА» заявлено 3 цивільні позови про відшкодування майнової шкоди на загальну суму 479 244 600 грн.

Враховуючи вищенаведене, у сторони обвинувачення є обґрунтовані підстави для звернення до суду з клопотанням щодо накладення арешту на грошові кошти, що належать підозрюваній ОСОБА_4 та знаходяться у АТ АКБ «АРКАДА» в сумі 1 035 634,25 грн., з метою досягнення дієвості кримінального провадженні, враховуючи санкцію ч. 5 ст. 191 КК України, яка передбачає конфіскацію майна та наявність цивільних позовів поданих стороні обвинувачення потерпілим.

Прокурор подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав, просив його задовольнити з мотивів викладених у ньому.

Розгляд клопотання відбувається без виклику підозрюваної ОСОБА_4 , з метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши матеріали клопотання та докази додані до нього, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому п. 4 ч. 2 цієї статті, тобто з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч.10 ст. 170 КПК України).

Як вбачається з матеріалів клопотання 28.02.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у розтраті чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, в особливо великих розмірах, тобто кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 5 ст. 191 КК України. Прокурором долучено цивільний позов №52 від 29.01.2024, ціна позову 150 000,00 грн. та цивільний позов № 54 від 29.01.2024, ціна позову 7 918 100,00 подані прокурором Подільської окружною прокуратурою м. Києва в інтересах цивільного Дитячого фонду банківського управління від імені якого діє АТ АКБ АРКАДА до підозрюваних у кримінальному провадженні № 0000038 від 01.03.2023.

На даному етапі слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності, допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних дійшов висновку, що надані прокурором матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Враховуючи викладене, обсяг зазначених коштів, на які прокурор просить слідчого суддю накласти арешт не перевищує розмір цивільного позову та суми інкримінованої шкоди потерпілим. В свою чергу, накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, не зважаючи на те, що власник обмежується у реалізації своїх прав, такий захід є тимчасовим. Отже, при вирішенні питання про накладення арешту на грошові кошти підозрюваної враховується розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Аналізуючи наведені правові норми та враховуючи додані до клопотання докази, якими ініціатор клопотання обґрунтовує його доводи, дають підстави слідчому судді дійти висновку, що заявлена прокурором мета накладення арешту на майно є забезпечення відшкодування шкоди, завданої інкримінованим кримінальним правопорушенням, яка може бути досягнута через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000038 від 01.03.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 4 ст. 190 КК України, пр накладення арешту на майно задовольнити;

Накласти арешт на грошові кошти в сумі 1 035 634,25 грн., які належать ОСОБА_4 та знаходяться у АТ АКБ «АРКАДА» () з позбавленням права розпоряджатись ними;

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1