УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року, слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000803, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

25 квітня 2024 до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000803, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

У судове засідання прокурор не з`явився. Разом з тим, дізнавач відділу дізнання Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_4 направила до суду заяву у якій просила залишити вказане клопотання про арешт майна без розгляду.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, а також враховуючи позицію особи, що звернулась з клопотанням, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 6 ст. 9 КПК України встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, принцип диспозитивності.

У свою чергу, згідно зі ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. При цьому, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Враховуючи те, що дізнавач ОСОБА_4 , просила залишити без розгляду клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000803, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, слідчий суддя, виходячи з того, що він наділений процесуальними повноваженнями вирішувати виключно ті питання, що винесені на його розгляд сторонами, приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду такого клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 170, 171, 309, 532 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000803, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5