Провадження № 1-кс/686/3357/24
У Х В А Л А
16 квітня 2024 року м. Хмельницький
- автомобіль «BMW 520», д.н.з. НОМЕР_1 , який вилучено та поміщено на майданчик тимчасового утримування транспортних засобів, що по АДРЕСА_1 , з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування власником ОСОБА_3 , відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 22.11.2022.
- на полімерний пакет білого кольору з особистими речами, який вилучено та поміщено в сейф-пакет № 4458548 та передано в кімнату зберігання речових доказів, що розташована в приміщенні Хмельницького районного управління поліції, що по АДРЕСА_2 , з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування власником ОСОБА_4 .
- на окуляри чорного кольору, які вилучено та поміщено в сейф-пакет CRI 1208699 та передано в кімнату зберігання речових доказів, що розташована в приміщенні Хмельницького районного управління поліції, що по АДРЕСА_2 , з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування власником ОСОБА_4 .
- на пару взуття (кросівки) зеленого кольору, які вилучено та поміщено в сейф-пакет № 4458549, які після проведення експертиз, буде передано в кімнату зберігання речових доказів, що розташована в приміщенні Хмельницького районного управління поліції, що по АДРЕСА_2 , з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування власником ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 12.04.2024 близько 22 год. 10 хв. на 223 км. + 850 м. автодороги М-30 сполученням «Стрий Тернопіль Кропивницький Знам?янка Луганськ Ізварине» водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 керуючи автомобілем «BMW 520», д.н.з. НОМЕР_1 , рухаючись зі сторони м. Хмельницький в напрямку м. Волочиськ, допустив наїзд на пішохода ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався по проїзній частині в зустрічному напрямку, в межах смуги руху автомобіля «BMW 520», д.н.з. НОМЕР_1 .
В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження у вигляді відкритого перелому правої гомілки та лівої руки, ЗЧМТ, політравми та був госпіталізований в реанімаційне відділення КНП «Волочиська багатопрофільна лікарня».
12.04.2024 в ході проведення огляду місця ДТП, автомобіль «BMW 520», д.н.з. НОМЕР_1 , полімерний пакет білого кольору з особистими речами, окуляри чорного кольору та пара взуття (кросівки) зеленого кольору на підставі ч. 5 та 7 ст. 237 КПК України були вилучені, автомобіль «BMW 520», д.н.з. НОМЕР_1 поміщено на майданчик тимчасового утримування транспортних засобів, що по вул. Романа Шухевича 120-Д, м. Хмельницький, полімерний пакет білого кольору з особистими речами, поміщений в сейф-пакет №4458548, окуляри чорного кольору поміщені в сейф-пакет CRI 1208699, пара взуття (кросівки) зеленого кольору поміщені в сейф-пакет №4458549, сейф-пакети №4458548 та CRI 1208699 в подальшому було передано в кімнату зберігання речових доказів Хмельницького районного управління поліції, вул. Олексія Скоблі 15, м. Хмельницький, сейф-пакет №4458549 після проведення експертиз також буде передано в кімнату зберігання речових доказів Хмельницького районного управління поліції, вул. Олексія Скоблі 15, м. Хмельницький.
13.04.2024 слідчий ОСОБА_6 виніс постанову про визнання зазначених речей речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.
Згідно з ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».
У справі «Смирнов проти Росії» від 07.06.2007 зазначено про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи.
Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна причина.
Разом із тим, узагальнені підстави стосовно накладення арешту на майно, потребують конкретизації в частині мети його застосування, оскільки накладення арешту на майно особи впливає на її обсяг прав як власника майна.
А тому з урахуванням приписів кримінального процесуального закону, особа, яка позбавляється внаслідок застосування кримінально-правової процедури певних чи усіх повноважень власника майна має право знати підстави та мету накладення арешту щодо кожної із її речей.
Зазначення у клопотанні факту вилучення речей та винесення постанови про визнання їх речовими доказами без наведення мотивів цього ні у клопотанні, ні у постанові недостатньо.
Прокурор у клопотанні не зазначає, яка необхідність та за якою ознакою, визначеною ст.98 КПК України вилучені полімерний пакет білого кольору з особистими речами. У клопотанні відсутній перелік та опис цих речей. Прокурор фактично просить накласти арешт на пакет з пакетом, в якому знаходяться не ідентифіковані речі.
Крім цього, прокурор не зазначає, яке значення ці речі мають для кримінального провадження та яка мета їх збереження.
Указані недоліки позбавляють слідчого суддю визначати правовий статус майна і вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті прокурором із наведенням ознак речових доказів кожної із вилучених речей, значення їх для кримінального провадження мети та підстав їх збереження у розпорядженні сторони обвинувачення.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідчий суддя
Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя