Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6025/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000080, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.05.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, громадянина України, із загальною середньою освітою, офіційно не працюючого, утриманців не маючого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, посилаючись на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, а також на те, що існують передбачені статтею 177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється особа.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав із викладених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник, який приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, щодо застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби не заперечили.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню із наступних підстав.

Встановлено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000080, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.05.2024 приблизно о 20 год. 40 хв. у вагоні електропоїзду, який рухався у межах Солом`янського району м. Києва від станції метро «Університет» до станції метро «Вокзальна» КП «Київський метрополітен», між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник словесний конфлікт, під час якого ОСОБА_5 поводив себе нечемно, зухвало та виражався нецензурною лайкою.

Тоді ж ОСОБА_5 , діючи умисно, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, усвідомлюючи, що він знаходиться в громадському місці, при значному скупченні громадян, всупереч загальноприйнятим в суспільстві правилам поведінки та нормам моралі, ігноруючи присутніх осіб, тримаючи у своїй правій руці заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень колюче-ріжучий предмет, схожий на ніж, наніс один удар в область живота раніше незнайомого йому ОСОБА_7 , заподіявши останньому непроникаюче тілесне ушкодження передньої черевної стінки живота.

19.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а саме у хуліганстві, тобто грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжуються особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, вчиненому із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.

У судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що в сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного вище кримінального правопорушення.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені статтею 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

Зважаючи на встановлені слідчим суддею обставини, приймаючи до уваги тяжкість передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України кримінального правопорушення, який інкримінується підозрюваному, спосіб та механізм вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.

Отже, слідчий суддя вважає, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованих кримінальних правопорушень, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він народився 21.03.1995 у м. Херсон, має загальну середню освіту, офіційно не працює, утриманців не має, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Зважаючи на вищенаведені обставини, оцінивши доводи сторін обвинувачення та захисту в їх сукупності, слідчий суддя вважає за можливе обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із встановленням йому заборони залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_2 в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. щоденно, строком до 19.07.2024 включно, в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрюваного певні обов`язки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 309 - 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000080, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.05.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_2 в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. щоденно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та місця роботи;

- не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити до 19.07.2024 включно, в межах строку досудового розслідування.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_2 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1