Єдиний унікальний номер 205/5924/24
1-кс/205/657/24
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська
Провадження № 1-кс/205/657/24 Справа № 205/5924/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність працівників ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей за заявою про вчинення кримінального правопорушення,

за участю:

в режимі відеоконференції:

скаржника ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність працівників ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей за заявою про вчинення кримінального правопорушення.

В обґрунтування своєї скарги адвокат посилається на те, що вона 02 травня 2024 року звернулась до ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області з заявою про вчинення стосовно неї кримінального правопорушення, передбаченого ст. 397 Кримінального кодексу України (далі КК), яке полягало у тому, що між нею та ОСОБА_4 укладено договір про надання правової допомоги та 01.05.2024 вона зі своїм клієнтом прибули до ІНФОРМАЦІЯ_1 для постановки ОСОБА_4 на військовий облік, однак останній отримав повістку на 02.05.2024. У вказаний день, ОСОБА_4 у супроводі свого адвоката знову прибули до ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак на територію ТРЦК адвоката не пропустили, законності відмови не повідомили, що, на думку адвоката свідчить про наявність в діях посадових осіб складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 397 КК.

Однак, всупереч положенням ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) відповідальними особами ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області не було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та не розпочато кримінального провадження за цим фактом, що обумовило адвоката звернутись до суду з цією скаргою.

В судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 підтримала доводи своєї скарги та наполягала на її задоволенні.

Слідчий суддя, розглянувши дану скаргу, дослідивши її доводи, вислухавши думку скаржника в судовому засіданні, доходить таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що обов`язок внести відомості до ЄРДР у працівників правоохоронних органів та органів прокуратури виникає з моменту отримання відомостей щодо вчинення саме кримінального правопорушення та такий обов`язок діє протягом 24 годин з моменту отримання таких відомостей.

При цьому, кримінальне-процесуальне законодавство не вказує на необхідність органу досудового розслідування реєстрації у ЄРДР будь-яких заяв, які надходять від фізичних та юридичних осіб та містить імперативну вимогу, що такі заяви повинні свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Верховний Суд у своїй постанові від 30 вересня 2021 року у справі №556/450/18 зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

У даному випадку, слідчим суддею встановлено, що скаржниця посилається на те, що її, як адвоката, не допустили на територію ІНФОРМАЦІЯ_1 для супроводу свого клієнта ОСОБА_4 , що останньою розцінено, як вчинення в будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці, вчинені службовою особою з використанням свого службового становища.

Проте, з такою правовою оцінкою скаржниці, у даному конкретному випадку, слідчий суддя не може погодитись з огляду на таке.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено військовий стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, строк дії якого неодноразово продовжувався.

Указом Президента України № 69/2022 від 24.02.2022, оголошено загальну мобілізацію, яка також продовжувалась.

Відповідно до статті 1 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» (далі Закон), воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до п. 1 ч. 8 Закону, в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, зокрема встановлювати (посилювати) охорону об`єктів критичної інфраструктури та об`єктів, що забезпечують життєдіяльність населення, і вводити особливий режим їх роботи. Порядок встановлення (посилення) охорони таких об`єктів та їх перелік, що із введенням воєнного стану підлягають охороні, а також порядок особливого режиму їх роботи затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 1 п. 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 р. № 154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Відповідно до ст. 17 Конституції України, захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення її економічної та інформаційної безпеки є найважливішими функціями держави, справою всього Українського народу.

Оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності покладаються на Збройні Сили України.

Відповідно до ст. 65 Конституції України, захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України.

Громадяни відбувають військову службу відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1 ЗУ «Про військовий обов`язок та військову службу», захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України.

Військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; взяття громадян на військовий облік; прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов (направлення) на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві; дотримання правил військового обліку.

Відтак, саме з метою виконання свого конституційного обов`язку з захисту Вітчизни, ОСОБА_4 був викликаний у ІНФОРМАЦІЯ_2 для постановки на військовий облік.

Відповідно до ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до п. 6, 9 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні: інші види правничої допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення; представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

На переконання слідчого судді, захисником у своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення та скарзі не зазначено, яким чином не допущення її на територію ІНФОРМАЦІЯ_1 вплинуло на реалізацію нею своїх повноважень, передбачених договором про надання правничої допомоги та, як наслідок, які права її клієнта, у зв`язку з цим, було порушено, що вказує на відсутність об`єктивних ознак кримінального правопорушення.

Зміст заяви скаржника зводиться до того, що її не пропустили на територію режимного об`єкта, який має особливий порядок доступу до нього та у зв`язку з введенням на території України правового режиму воєнного стану, віднесений до об`єктів критичної інфраструктури, який охороняється Законом.

Порядок пропуску осіб на територію ІНФОРМАЦІЯ_1 передбачений Інструкцією з організації пропускного режиму на територію РТЦК та СП, затверджена начальником РТЦК та СП та погоджена Начальником 5 Управління Департаменту ВКР СБУ.

Зазначена Інструкції прийнята та затверджена на підставі вимог Статуту внутрішньої служби ЗСУ та наказу Генерального Штабу Збройних Сил України від 04.10.2018 року №330 ''Про затвердження Порядку організації пропускного режиму на територію органів військового управління, з`єднань, військових частин, військових навчальних закладів, установ та організацій Збройних Сил України'', який містить гриф «Для службового користування».

За змістом зазначеної Інструкції на територіях РТКЦ та СП встановлюється контрольно-пропускні пункти з метою перевірки документів осіб на наявності підстав для пропуску на територію органу військового управління. При цьому, доступ сторонніх осіб на вказані об`єкти, без передбачених законних підстав забороняється.

Підсумовуючи зазначене, твердження адвоката ОСОБА_3 про те, що заборона доступу уповноваженими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 на територію режимного військового об`єкта є втручанням в діяльність захисника є безпідставною та спростовується вищевикладеними вимогами Законів та нормативно-правових актів України, оскільки адвокатом не наведено підстав, які унеможливили реалізацію нею повноважень, передбачених ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та договором про надання правничої допомоги та які права її клієнта, у зв`язку з цим були порушені, у зв`язку з чим в задоволенні скарги слід відмовити у повному обсязі.

На підставі викладеного і керуючись ст. 26, 214, 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність працівників ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей за заявою про вчинення кримінального правопорушення відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1