Справа № 496/3057/24
Провадження № 1-кс/496/1307/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2024 року слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання дізнавача СД Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, за матеріалами кримінального провадження № 0000330 від 27.04.2024 року, за ознаками ч. 4 ст. 358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Ознайомившись із матеріалами клопотання, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Частиною 3 ст.21 КПК України встановлено, що кожен мас право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В той же час, відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У даному кримінальному провадженні документи були тимчасово вилучені в порядку ст.168 КПК України 26.04.2024 року під час огляду місця події.

За таких обставин, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний належним чином повідомити власника майна, або його представника про дату, час та місце розгляду клопотання слідчого про арешт майна.

Проте в матеріалах клопотання відсутні відомості, які дозволять здійснити належне сповіщення власника майна або його представника про дату, час та місце судового засідання з розгляду клопотання слідчого про арешт майна в межах строків, визначених ч. 1 ст. 172 КПК України для розгляду клопотання.

Суд критично ставиться до відсутності номеру телефонного зв`язку власника майна, оскільки у сучасних умовах відсутність телефону у особи свідомого віку, це виключне явище. Доказів, що особа відмовилась надати номер для зв`язку з ним, дізнавачем до клопотання не надані.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Крім того, відповідно до ч.ч.1, 4 ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Невиконання приписів ст.172 КПК України щодо належного сповіщення про час та місце розгляду клопотання слідчого про арешт майна заінтересованих осіб призвело до порушення права вказаних осіб на доступ до справедливого суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Клопотання надійшло до суду за підписом дізнавача ОСОБА_2 та прокурора ОСОБА_3 .

Згідно ст. 38 КПК України - органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання.

Згідно ч. 1 ст. 37 КПК України, прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.

Повноваження прокурора у вказаному кримінальному провадженні підтвердженні постановою про призначення групи прокурорів.

Досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України; 3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Дізнання здійснюють підрозділи дізнання або уповноважені особи інших підрозділів: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів Бюро економічної безпеки України; г) органів Державного бюро розслідувань; ґ) Національного антикорупційного бюро України.

Відповідно роз`яснень наведених у постанові ОП ККС ВС у справі № 724/86/20 (провадження № 51-1353кмо21) витяг з ЄРДР не є процесуальним рішенням, а тому не породжує правових наслідків щодо визначення дізнавача, який здійснюватиме дізнання.

Статтею 110 КПК України установлено, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова приймається у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.

Наказу або доручення про призначення дізнавача по вказаному провадженню до клопотання не додано.

Відповідно до п.10 Листа ВСС України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 05.04.2013 № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» після розгляду клопотання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя вправі постановити ухвалу про: 1) задоволення клопотання; 2) відмову у задоволенні клопотання; 3) повернення його для усунення недоліків, якщо клопотання подано слідчому судді без додержання вимог, визначених відповідною нормою КПК, зокрема прокурору чи цивільному позивачу, якщо клопотання про арешт майна не відповідає вимогам ст. 171 КПК (ч. 3 ст. 172 КПК).

Крім того суд зазначає, що долучені до клопотання матеріали є копіями, які не завірені особою, відповідальною за складання клопотання, прошиті але не пронумеровані, що також не відповідає діючому законодавству.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що оскільки клопотання оформлено неналежним чином, а саме відсутні відомості про номери зв`язку, особи власність якої було тимчасово вилучено, слідчий суддя позбавлений можливості викликати особу в судове засідання, та встановити її думку щодо вказано клопотання, а також відсутнє процесуальне рішення про призначення у даному кримінальному провадженні дізнавача, який звернувся до суду із вказаним клопотанням, це заважає розгляду його по суті, тому є підстави для повернення зазначеного клопотання прокурору та встановлення строку у 72 години для усунення недоліків.

Керуючись ст. 171, 172 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача СД Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, за матеріалами кримінального провадження № 0000330 від 27.04.2024 року, за ознаками ч. 4 ст. 358 КК України- повернути прокурору Біляївської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 та встановити строк у 72 години для усунення недоліків, з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1