Справа № 629/2658/24
Провадження № 1-кс/629/646/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в залі судових засідань в приміщенні суду клопотання прокурора Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000478 від 03.05.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в :

Прокурор Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на: бензопилу Дружба, бензокосу-тример, шляхом заборони будь-кому будь-яким способом розпоряджатися, користуватися та відчужувати вказані вище речові докази.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що 02.05.2024 року до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , 1966 року народження, про те, що невідома особа в період часу з 15.02.2024 року по 20.02.2024 року таємно, шляхом проникнення до приміщення сараю розташованого на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 викрала належну ОСОБА_4 , бензокосу та бензопилу, чим спричинила останній матеріальну шкоду на загальну суму 3000 грн.

За даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000478 від 03.05.2024 року за ч. 4 ст. 185 КК України.

02.05.2024 року в ході огляду місцевості, на відкритій ділянці місцевості поряд Орільського водосховища в Лозівському районі, Харківської області гр. ОСОБА_5 , 1988 р.н. було добровільно видано бензопилу «Дружба» та бензокосу, які останній таємно викрав у гр. ОСОБА_4 в лютому 2024 року.

Вказані предмети в ході досудового розслідування були визнані речовими доказами по кримінальному провадженні.

У судове засідання прокурор не з?явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю, на задоволенні наполягав.

Від власника майна ОСОБА_4 надійшла телефонограма, у якій остання просила суд проводити розгляд клопотання за її відсутності, проти клопотання не заперечувала.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

В даному випадку метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності

достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.

У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.

Оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вищевказані предмети може бути використано, як доказ факту скоєння кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання та вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на вилучене майно.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

Клопотання прокурора Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000478 від 03.05.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на: бензопилу Дружба, бензокосу-тример, шляхом заборони будь-кому будь-яким способом розпоряджатися, користуватися та відчужувати вказані вище речові докази.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення ст. 174 КПК України, а саме: підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Відповідно до постанови об?єднаної палати ККС ВС від 15.04.2024 року, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно припиняє свою дію.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1