ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/51/24 Справа № 699/233/24Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2024 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючоїОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря за участю скаржника адвокатаОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02 лютого 2024 року на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

31 січня 2024 року ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скарга мотивована тим, що 16.11.2023 вона придбала телефон марки iPhone 14 Pro Max, 256 GB вартістю 39000 грн. Проте, 13.01.2024 виявилося, що цей телефон був викрадений у третіх осіб, а потім перепроданий ОСОБА_6 .

Тому, 15.01.2024 вона звернувся до поліції (номер в журналі єдиного обліку 303) за фактом вчинення шахрайських дій відносно неї.

Скаржниця зазначає, що всупереч положенням ст. 214 КПК України станом на дату подачі скарги вона не отримала від правоохоронного органу повідомлення про внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Просила слідчого суддю:

визнати неправомірною бездіяльність працівників відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП у Черкаській області, які полягають у відмові у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про злочин;

зобов`язати орган досудового розслідування відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП у Черкаській області прийняти та невідкладно зареєструвати подану нею заяву про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань та видати їй пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого.

Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02 лютого 2024 року у задоволенні скарги ОСОБА_6 , відмовлено.

Ухвала суду мотивована тим, що за фактом викрадення мобільного телефону яким користується заявниця у Відділенні поліції № 2 (Слобідський) Харківського РУП ГУНП в Харківській області відкрито кримінальне провадження № 0001544 від 05.12.2023. Тому матеріали ЄО № 3030 від 15.01.2024 за заявою ОСОБА_6 скеровані до вказаного відділення поліції за належністю.

А тому, висновок скаржниці ОСОБА_6 про бездіяльність слідчого стосовно оцінки фактів, викладених скаржницею у заяві про вчинене кримінальне провадження є помилковим.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та ухвалити нову, якою зобов`язати орган досудового розслідування відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП у Черкаській області прийняти та невідкладно зареєструвати подану заяву про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування мотивів апеляційної скарги вказує, що слідчий суддя не дотримався основоположних принципів кримінального процесуального законодавства, ухвалив судове рішення, яке є незаконним, необґрунтованим та таким, що суперечить нормам КПК України.

Більш того, висновку слідчого судді викладенні в оскаржуваному рішенні, суперечать змісту заяви про кримінальне правопорушення, так і нормам кримінального процесуального законодавства, яким передбачено внесення відомостей до ЄРДР слідчим невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Скаржник зазначає, що подана нею заява про кримінальне правопорушення повністю узгоджується з положеннями ч. 5 ст. 214 КПК України, в якій викладено усі необхідні відомості, що підлягають внесенню до ЄРДР, зокрема: дату надходження заяви про кримінальне правопорушення; прізвище, ім`я, по-батькові потерпілого; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим; попередню правову класифікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті закону України про кримінальну відповідальність, а також наведено докази, що підтверджують реальність подій кримінального правопорушення.

Також, приймаючи рішення про відмову в задоволенні скарги, слідчий суддя пояснив, що матеріали заяви про вчинення злочину було скеровано до іншого регіону тому кримінальне провадження не може бути відкрито.

Однак, з таким висновком погодиться неможливо, оскільки за змістом норм кримінального процесуального закону для внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення достатньо подання відповідної заяви про вчинення злочину, при цьому законом не передбачено можливості оцінки на етапі внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення обґрунтованості викладених у цій заяві обставин, підтвердження наведених у ній фактів, вимагання доказів на підтвердження зазначених у заяві обставин.

Вказані обставини можуть бути підставою для закриття кримінального провадження в порядку ст. 284 КПК України, після проведення досудового розслідування у необхідному обсязі.

Таким чином, суд першої інстанції, приймаючи рішення про відмову у задоволенні даної скарги, не зважив на те, що вимоги по оскарженню вказаної бездіяльності не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення або приєднання її до матеріалів справи іншого кримінального провадження, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію зазначених скаржником відомостей про кримінальне правопорушення, які він надав для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження, навіть за умови, що результати аналізу наведених заявницею відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину.

Вказує, що хоча в матеріалах справи і наявний лист органу поліції, що ніби то матеріали заяви були надіслані до м. Харкова, проте відсутній опис вкладення до листа про відправку, який би дійсно підтверджував факт відправки саме матеріалів заявниці до органів поліції м. Харкова. При цьому органи поліції м. Харкова інформували скаржницю, що жодної заяви про злочин у них немає.

Прокурор в судове засідання не з`явився.

Участь учасників процесу в рамках апеляційного перегляду оскаржуваної скаржником ухвали слідчого судді в контексті вимог процесуального закону не є обов`язковою, у зв`язку із чим, з`ясувавши думку ОСОБА_6 та адвоката ОСОБА_7 , колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду скарги за відсутності прокурора.

Заслухавши суддю доповідача, пояснення ОСОБА_6 , адвоката ОСОБА_7 , які підтримали апеляційну скаргу, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до змісту протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію 15.01.2024 ОСОБА_6 звернулась до ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення шахрайських дій відносно неї (а.с. 4-5).

Згідно з її письмовими поясненнями 16.11.2023 на платформі OLХ вона виявила оголошення про продаж мобільного телефону iPhone 14 Pro Max, 256 GB у автора ОСОБА_8 та того ж дня купила вказаний телефон. Цей телефон продавався як новий пристрій. Заявниця перевірила телефон на оригінальність через програму 3uTools. Однак у подальшому виявилося, що цей телефон вважається викраденим у межах кримінального провадження у м. Харкові. ОСОБА_6 зазначає, що телефон було викрадено на початку листопада 2023 року, а заяву про крадіжку власниця написала на початку грудня 2023 року, після того як телефон було продано. Також пізніше телефон було заблоковано власницею. Указані обставини, на думку ОСОБА_6 , свідчать про те, що власниця телефона перебувала у змові з його продавцем, та вони разом вчинили шахрайські дії стосовно неї (а.с. 6-7).

В судовому засіданні слідчий суддя дослідив надані відділенням поліції матеріали та встановив, що за фактом викрадення мобільного телефону, яким користується заявниця, у Відділенні поліції № 2 (Слобідський) Харківського РУП ГУНП в Харківській області відкрито кримінальне провадження № 0001544 від 05.12.2023. Тому матеріали ЄО № 303 від 15.01.2024 за заявою ОСОБА_6 скеровані до вказаного відділення поліції за належністю. На підтвердження зазначеної інформації також надано супровідний лист від 22.01.2024 № 1085/57/01-2024 (а.с. 15-19).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно положень ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення не пізніше 24 годин після їх подання. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно із якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім цього, внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела (п.4 ч.5 ст.214 КПК України).

Колегія суддів зазначає, що підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

Слідчий суддя, оцінивши обставини справи, вірно зазначив, що 05.12.2023 відділенням поліції № 2 (Слобідського) Харківського РУП ГУНП в Харківській області вже зареєстроване кримінальне провадження № 0001544 за фактом нібито викрадення цього телефону. При цьому, враховуючи дату продажу цього телефону скаржниці та дату реєстрації кримінального провадження про нібито викрадення телефону, суд вважає такими, що підлягають ретельній перевірці, доводи скаржниці про можливу змову власниці телефону та особи, яка продала телефон скаржниці.

Водночас слідчий суддя правомірно врахував те, що у будь який момент зареєстроване кримінальне провадження, при наявності для цього підстав, може бути перекваліфіковано, наприклад з крадіжки на шахрайство, у тому числі вчинене групою осіб.

Скаржниця в межах зареєстрованого кримінального провадження має право ставити питання про визнання її потерпілою.

У свою чергу у разі, якщо мали місце кілька окремих епізодів, що містять ознаки кримінально-караного діяння, орган досудового розслідування має внести відомості про кожний епізод окремо. Саме тому матеріали ЄО № 303 від 15.01.2024 за заявою ОСОБА_6 скеровані до відділення поліції № 2 (Слобідського) Харківського РУП ГУНП в Харківській області в межах вже зареєстрованого кримінального провадження № 0001544.

З огляду на наведене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що слідчий суддя місцевого суду повно і об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що доводи скаржниці відносно того, що органи поліції м. Харкова інформували її про відсутність заяви про злочин, матеріалами справи не підтверджуються.

Водночас факт направлення ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області до ВП № 2 (Слобідський) Харківського РУП ГУНП в Харківській області матеріалів, зареєстрованих в ІКС ІПНП за № 264 від 13.01.2024 та № 303 від 15.01.2024 для приєднання до матеріалів кримінального провадження № 0001544 підтверджується долученими до матеріалів справи копіями супровідного листа від 22.01.2024 за № 1085/57/01-2024 та витягів з ІПНП.

Істотного порушення норм кримінального процесуального закону чи неправильного застосування норм матеріального права, які б слугували підставою для скасування оскаржуваної ухвали, апеляційним судом не встановлено.

За таких обставин колегія судів апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишає без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.

Керуючись ст.ст. 107, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02 лютого 2024 - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4