Житомирський апеляційний суд
Справа №273/150/24 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2024 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Житомирі матеріали судового провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Новоград Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 08 лютого 2024 року,

в с т а н о в и в:

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність капітана поліції ОСОБА_6 в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу слідчого судді, як незаконну, а провадження повернути до суду першої інстанції для розгляду в іншому складі.

Зазначає, що слідчим суддею не взято до уваги описову частину її заяви-скарги, в якій вказано, що скаржник вважає, що ОСОБА_7 ввірвався в офіс, на місце роботи ОСОБА_5 без повістки, без захисника та хотів вивезти на допит. Пізніше цього ж дня була таки вручена повістка о 11.46 год, в якій вказано було з`явитися в місто Звягель (40 км) на 14.00 цього ж дня, а не за три дні відповідно до Закону України для допиту, тобто без дотримання строків, що вказує на вчинення кримінальних злочинів.

Не взято до уваги слідчим суддею бездіяльність відповідальних осіб Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області, що призвели до порушення її основоположних прав і свобод, чим їй нанесено моральну і матеріальну шкоду, бо наслідки неналежного виконання їх службових або посадових обов`язків це є нанесення матеріальної, моральної шкоди та шкоди здоров`ю.

Бездіяльність капітана поліції Звягельського РВП ГУНП Житомирської області ОСОБА_6 , та відповідальних осіб Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області призвели до порушення міжнародних договорів ст.1 ч.1 ст.6 з урахуванням дії ст.ст.13, 14 Конвенції про права людини 1950 року з урахуванням невиконання і порушення ст.ст.1,2,8, ч.ч.1-5 ст.9 КПК України.

Вказує, що бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, також полягає у невнесенні відомостей зазначених у її заяві до ЄРДР та у нездійсненні процесуальних дій, які зобов`язані вчинити у визначений цим Кодексом строк відповідно до ч.ч.1, 2 ст.28, ч.5 ст.55, ст.113, ч.ч.1, 2 ст.114, ч.ч.1 - 6 ст.214 КПК України, зокрема-щодо невиконання вимог ст.ст. 25, 214 КПК України (зобов`язані розглянути заяву в строк не більше 24 години з моменту подання і задовольнити, розпочавши досудове розслідування негайно, зібрати докази, не вручена пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення, саме у цьому також полягає бездіяльність відповідальних осіб та Зягельського РВП ГУНП в Житомирській області. Разом з тим просить розглянути питання про відвід судді ОСОБА_1 з підстав непрофесійності та упередженості за порушення вищеперерахованих у клопотанні норм права.

В судове засідання апеляційного суду заявник ОСОБА_5 та прокурор не з`явилися, подали заяви про розгляд апеляційної скарги без їх участі, що в порядку ст.406 КПК України є підставою для розгляду апеляційного провадження в письмовому порядку.

Оскільки прокурор ОСОБА_8 не приймає участь в апеляційному розгляді апеляційної скарги ОСОБА_5 , то підстави, передбачені ст.ст.77, 80, 81 КПК України для вирішення клопотання заявника ОСОБА_5 про відвід прокурора ОСОБА_8 відсутні.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали судового провадження, а також ухвалу слідчого судді в межах, передбачених ст.404 КПК України, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_5 не підлягає задоволенню з таких підстав.

У відповідності до вимог ст.2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно до ч.1 ст.370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Як вважає апеляційний суд, зазначених вимог кримінального процесуального законодавства слідчим суддею при розгляді скарги ОСОБА_5 було дотримано.

Так, відповідно до п.18 ч.1 ст.3, ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя здійснює у порядку, передбаченому цим Кодексом, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні шляхом вирішення питань, винесених на його розгляд сторонами та віднесених до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Приписами ч.2 ст.214 КПК України зазначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Згідно з ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Внесення відомостей до ЄРДР урегульовано «Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженим Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298.

Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

В свою чергу, в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, прокурор або інша службова особа, дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому, зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві (повідомленні) містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів провадження №273/150/24, ОСОБА_5 звернулась зі скаргою до слідчого судді, в якій вказує, що 11.01.2024 вона звернулась до Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області із заявою про вчинення злочину. Однак, в порушення положень ст.214 КПК України, відомості по її заяві до ЄРДР не внесено. До скарги ОСОБА_5 долучила талон-повідомлення єдиного обліку №722 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу події, згідно якого її заяву зареєстровано за №722.

За результатами судового розгляду цієї заяви, слідчим суддею встановлено, що у своїй заяві про злочин від 11.01.2024 ОСОБА_5 зазначає, що ОСОБА_7 прийшов вручати повідомлення про підозру 10.01.2024 на роботу. Повідомлення є нікчемним, незаконним та протиправним по відношенню до неї, не надаючи їй для захисту державного захисника. Повідомлення вручене без печатки. 11.01.2024 ОСОБА_7 вручив повістку без державного захисника та з порушенням процесуальних дій КПК. У зв`язку з чим, вимагала: здійснювати допит за місцем проживання в приміщенні суду м. Баранівка в присутності захисника; зареєструвати її заяву та внести відомості до ЄРДР; порушити кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 за ст.364 КК України.

Слідчий суддя проаналізувавши заяву ОСОБА_5 від 11.01.2024, положення вимог законодавства, якими врегульовано порядок внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяв та повідомлень про злочини, дійшов обґрунтованого висновку, що звернення ОСОБА_5 за своїм змістом не є заявою про вчинення злочину, оскільки в ній відсутні об`єктивні дані про вчинення кримінального правопорушення службовою особою поліцейським, а тому підстави для внесення відомостей за даною заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування відсутні.

Погоджується з таким висновком слідчого судді і суд апеляційної інстанції, оскільки, як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення, вона не містить жодних фактичних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення зазначеною в повідомленні особою кримінально-караного діяння, як і не містить жодних доказів на підтвердження такого, а тому наведене не може бути підставою для скасування рішення слідчого судді.

Колегія суддів визнає безпідставними вимоги ОСОБА_5 щодо розгляду питання про відвід судді ОСОБА_1 з підстав непрофесійності та упередженості за порушення вищеперерахованих у клопотанні норм права, оскільки зазначена вимога не ґрунтується на вимогах Закону.

Безпідставним також є посилання ОСОБА_5 щодо порушення судом першої інстанції правил територіальної підсудності, оскільки ухвалою Житомирського апеляційного суду від 25.01.2024 року задоволено подання в.о. голови Баранівського районного суду Житомирської області, та скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність капітана поліції Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР - направлено до Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області.

Істотних порушень вимог положень КПК України, які були б безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді, судом апеляційної інстанції не виявлено.

Керуючись ст.ст.404, 405, 107, 406, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Новоград Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 08 лютого 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність капітана поліції ОСОБА_6 в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України, - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді :