Дата документу 22.01.2024Справа № 554/150/24
Провадження № 1-кс/554/1275/2024
У Х В А Л А

22 січня 2024 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000683 від 26 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,

в с т а н о в и в:

До провадження слідчого судді надійшло вищезазначене клопотання про накладення арешту на вилучений 12 січня 2024 року в ході проведення обшуку в АДРЕСА_1 блокнот чорного кольору з квітами із вільними зразками підпису ОСОБА_5 .

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначив, що СУ ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000683 від 26 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, за фактом привласнення службовими особами органів державної влади бюджетних коштів.

Так, до слідчого управління ГУНП в Полтавській області надійшов лист Полтавської обласної військової адміністрації про те, що в ході перевірки публічних закупівель за бюджетні кошти, здійснених у 2021-2022 роках Комунальний заклад Дитяча юнацько-спортивна школа «Олімпійські надії» виявлено факт можливого привласнення або розтрати матеріальних активів в умовах дії воєнного стану.

На виконання положення про Управління молоді та спорту Полтавської ОДА, затвердженого Розпорядженням голови Полтавської ОДА від 04 березня 2021 року № 152, з метою здійснення контролю та перевірки діяльності спортивних шкіл обласного підпорядкування, для забезпечення перевірки проведення публічних закупівель, здійснених у 2021-2022 роках, звірки звітної інформації, що надається комунальним закладам з фактичною наявністю матеріальних активів, закупівля яких здійснювалась за бюджетні кошти 13 лютого 2023 року проведено перевірку проведення публічних закупівель, здійснених у 2021-2022 роках Комунальним закладом дитячо-юнацька спортивна школа «Олімпійські надії» з фактичною наявністю матеріальних активів, закупівля яких здійснювалась за бюджетні кошти.

В ході перевірки встановлено факт нестачі матеріальних активів 49 човнів (24 човни спортивних байдарок-одиначок та 25 човнів спортивних каное-одиначок) на загальну суму 980 000 грн, закупівля яких була здійснена у 2021 році, за результатом чого членами комісії складено акт про виявлену нестачу матеріальних активів у Комунальному закладі ДЮСШ «Олімпійські надії» Полтавської обласної ради №1 від 13 лютого 2023 року.

При цьому КЗ ДЮСШ «Олімпійські надії», в особі директора ОСОБА_6 08 листопада 2023 року передано ФОП « ОСОБА_7 » на зберігання товар: 25 човнів спортивних- байдарка-одиночка, 25 човнів спортивних- каное-одиночка, 1 човне спортивний Байдарка К-1 «Nelo», 1 човен спортивний каное С-1 «Nelo», 4 човни надувні «Колібрі». При цьому у ФОП « ОСОБА_7 » є постачальником човнів, згідно договору про закупівлю від 08 листопада 2021 року.

Слідчий вказує, що в ході проведення досудового розслідування 12 січня 2024 року під час проведення обшуку за місцем мешкання ФОП « ОСОБА_7 » в АДРЕСА_1 виявлено та вилучено блокнот чорного кольору з квітами із вільними зразками підпису ОСОБА_7 .

Постановою слідчого від 13 січня 2024 року блокнот із вільними зразками підпису ОСОБА_7 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

З метою проведення повного, всебічного й неупередженого досудового розслідування, зважаючи на наявність сукупності підстав і підозр вважати, що вилучене майно є доказом злочину та являється речовим доказом, так як є матеріальним об`єктом, який зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з метою забезпечення речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, задля запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі, відчуження речових доказів, виникла необхідність у накладенні зазначеного арешту.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть у ньому участь, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. п. 1, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовим доказом у розумінні положень ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до п. п. 1, 2, 5 і 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як слідує зі змісту клопотання, метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Аналізуючи матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено, що вилучений в ході проведення обшуку в АДРЕСА_1 блокнот чорного кольору з квітами із вільними зразками підпису ОСОБА_5 має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Вказане майно підлягає арешту, так як не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, зважаючи на принципи розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170 173, 372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на вилучений 12 січня 2024 року в ході проведення обшуку в АДРЕСА_1 блокнот чорного кольору з квітами із вільними зразками підпису ОСОБА_7 до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8