Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000491, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.05.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить накласти арешт на нежилі приміщення №1 - №8 загальною площею 167,1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0), які розташовані за адресою АДРЕСА_1 та перебувають у приватній власності ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), із встановленням заборони користування та проведення будь-яких будівельних робіт (реконструкцій) на такому об`єкті та заборони державним реєстраторам та нотаріусам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного об`єкта нерухомого майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні підрозділу дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0000491 від 19.05.2023, досудове розслідування у якому здійснюється за фактом вчинення неправомірних дій по ремонту підвального приміщення за адресою АДРЕСА_1 , а тому з метою збереження такого нерухомого майна та забезпечення його цілісності на час досудового розслідування наявні підстави для накладення на нього арешту.

При цьому з метою забезпечення арешту майна прокурор просить проводити розгляд клопотання без повідомлення власника майна, щодо якого подане клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Із урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для розгляду клопотання за відсутності власника та володільця майна, з метою забезпечення арешту майна.

У судове засідання прокурор не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, у якому клопотання підтримала.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, а тому слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі прокурора та з урахуванням ч.4 ст. 107 КПК України без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування кримінального провадження.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, із наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні підрозділу дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000491, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.05.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудове розслідування розпочато за матеріалами ГО «Громадський рух «Автомайдан» щодо незаконного одноособового захоплення громадянкою білорусії ОСОБА_5 допоміжного підвального приміщення, що розміщується у будинку АДРЕСА_1 .

Під час здійснення досудового розслідування встановлено, що рішенням Київської міської ради №284/5096 від 02.12.2010 «Про питання комунальної власності територіальної громади міста Києва» затверджено перелік об?єктів комунальної власності м. Києва, до яких увійшов житловий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 6 421,90 кв.м.

В подальшому розпорядженням Подільської районної в місті Києві державної адміністрації № 50 від 29.01.2015 житловий будинок по АДРЕСА_1 передано на баланс КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва».

У ході досудового розслідування допитано в якості свідка власника квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_6 , який показав, що на початку 2022 року у підвальному приміщенні будинку було розпочато ремонтні роботи. Від такого ремонту у квартирі ОСОБА_6 пішли тріщини на стінах, крім того, під час ремонту зрізані труби водопостачання, які живлять непарні квартири будинку. КП «Керуючою компанією з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» складено акт про пошкодження квартири АДРЕСА_3 внаслідок ремонтних робіт у підвальному приміщенні.

Крім того, допитана у якості свідка власниця квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_7 показала, що першому під?їзді вказаного будинку знаходиться вхід у підвальне приміщення, площею приблизно 78 кв.м., яке має приблизно 7 кімнат. До 2013 року вказаним підвальним приміщенням користувалися усі мешканці будинку, всі мали ключі від приміщення. У приміщенні був зроблений ремонт, там знаходиться доступ до комунікацій будинку. Власницею квартири АДРЕСА_5 вказаного будинку до лютого 2022 року була ОСОБА_5 . У квартирі АДРЕСА_5 розташований офіс, де здійснює свою діяльність ОСОБА_8 . У 2013 році ОСОБА_8 попрохала у одного з сусідів дозволу зберігати свій архів у підвальному приміщенні. В одній з кімнат підвального приміщення вона почала зберігати свої речі, вказану кімнату вона зачиняла. Іншими кімнатами підвального приміщення мешканці будинку користувалися як і раніше. У січні 2022 року ОСОБА_7 разом з іншими мешканцями будинку вирішили облаштувати підвальне приміщення для себе в разі початку війни. Однак вже на той час там працювали наймані працівники, які робили ремонт підвального приміщення, але мешканцям будинку з цього приводу нічого не було відомо. Звернувшись до ОСОБА_8 , мешканці отримали відповідь, що ОСОБА_8 робить ремонт для усіх, так як у підвальному приміщенні волого.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №347734359 від 22.09.2023 право власності на нежилі приміщення із номерами 1-8 (група приміщень №1), загальною площею 167,1 кв. м. у буд. АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_4 .

Так, рішенням державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 №63322994 від 08.02.2022 зареєстровано право власності на вказане вище нерухоме майно на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя №583 від 08.02.2022.

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, зареєстрований в реєстрі за №583 від 08.02.2022, укладений між ОСОБА_4 (іпотекодержатель) та ОСОБА_5 (іпотекодавець).

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя укладено між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка діяла на підставі довіреності, посвідченої 03.09.2020, нотаріусом Мінського обласного нотаріального округу ОСОБА_10 , яка діяла в інтересах громадянки республіки білорусь ОСОБА_5 «Іпотекодавець та/або боржник».

Відповідно до п. 1 вказаного договору ОСОБА_5 передає у власність ОСОБА_4 , а ОСОБА_4 приймає у ОСОБА_5 і набуває право власності на нежилі приміщення з АДРЕСА_6 .

Згідно п. 2 договору нежилі приміщення, що є предметом цього договору, належать ОСОБА_5 на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності, виданого 16.07.2007 Головним управлінням комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

КП КМР «КМ БТІ» листом №062/14-3216 від 14.03.2023 повідомило, що за адресою АДРЕСА_1 зареєстровано право власності на приміщення, у яких невизначено поверх, а саме: нежилі приміщення (гр. прим. №l) пл. 88,40 кв.м. за ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності від 16.07.2007.

Крім того, Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом №062/01-09-3416 від 07.03.2023 повідомив, що наказ та свідоцтво про право власності Головним управлінням комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на нежилі приміщення з №1 по №8 у буд. АДРЕСА_7 ) загальною площею 88,4 кв.м.

Отже, договір про задоволення вимог іпотекодержателя №583 від 08.02.2022 внесено неправдиві відомості щодо площі об`єкта нерухомого майна №0, а саме: незаконно збільшено площу нежилих приміщень №1 по №8 (колишня квартира АДРЕСА_5 ) з 88,4 кв. м. на 167,1 кв. м.

Таким чином, в результаті безпідставного збільшення площі нежитлових приміщень №1 по №8 (колишня квартира АДРЕСА_8 , який є власністю співвласників будинку, однак станом на 22.09.2023 зареєстровані на праві приватної власності за ОСОБА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0).

Постановою дізнавача від 22.09.2023 вказаний об`єкт нежитлової нерухомості - нежилі приміщення №1-№8, загальною площею 167,1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0), які розташовані за адресою АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.7 ч. 1 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З доданих до клопотання документів вбачається, що майно, на яке просить накласти арешт прокурор, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та є об`єктом кримінально-протиправних дій.

Оцінивши в сукупності надані прокурором докази, слідчий суддя вважає за можливе застосування вказаного виду заходу забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлені докази за матеріалами клопотання в їх сукупності, враховуючи розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також правову підставу для арешту майна та наслідки його для інших осіб, слідчий суддя вбачає достатні та обґрунтовані підстави для задоволення поданого клопотання.

При цьому слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах власника та володільця вказаного майна та інтересах інших осіб, із встановленням заборони користування та проведення будь-яких будівельних робіт (реконструкцій) на такому об`єкті та заборони державним реєстраторам та нотаріусам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного об`єкта нерухомого майна, що надасть можливість органу досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000491, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.05.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на нежилі приміщення №1 - №8, загальною площею 167,1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0), які розташовані за адресою АДРЕСА_1 та перебувають у приватній власності ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), із встановленням заборони користування та проведення будь-яких будівельних робіт (реконструкцій) на такому об`єкті та заборони державним реєстраторам та нотаріусам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного об`єкта нерухомого майна.

Відповідно до вимог ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_11