Справа № 367/69/24
Провадження по справі № 1-кп/367/559/2024
У Х В А Л А

Іменем України

09.01.2024 Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003231 від 25.10.2023 року за обвинуваченням: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ірпінь, Київської області, громадянина України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

В С Т А Н О В И В :

03.01.2023 до Ірпінського міського суду Київської області згідно ст. 291 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) надійшов від Бучанської окружної прокуратури Київської області обвинувальний акт з додатками відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 08.01.2024 визначено головуючого суддю ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 08 .01.2024 у вказаному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.

У відповідності до норм кримінально-процесуального закону щодо загального положення судового розгляду (ст.ст.2, 7, 8, 17, 20, 21-23, 28, 314 КПК України) судове провадження повинне здійснюватися у судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, а також проведено і завершено протягом розумного строку.

Згідно з частиною другою статті 314 КПК України підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Право потерпілого брати участь у судовому провадженні встановлено частиною третьою статті 56 КПК України. При цьому статтею 325 КПК України передбачено, що у разі якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду суд може вирішити питання про проведення судового розгляду без потерпілого.

Потерпіла ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у підготовче судове 09.01.2024 засідання з`явилася, однак після оголошення у підготовчому судовому засіданні перерви у зв`язку з неявкою в судове засідання захисника обвинуваченого до суду надійшла її заява, в якій вона просила суд підготовче судове засідання провести за її відсутності.

Прокурор, захисник та обвинувачений не заперечували проти можливості проведення підготовчого судового засідання за відсутності потерпілої.

А тому суд, заслухавши думку учасників судового провадження, виходячи з того, що участь потерпілої в судовому провадженні є його правом, яким потерпіла у повній мірі в підготовчому судовому засіданні не забажала скористатися, під час підготовчого судового засідання за відсутності потерпілого можливо з`ясувати наявність або відсутність підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, постановив провести підготовче судове засідання за відсутності потерпілої.

У підготовчому судовому засіданні прокурором було подано клопотання про продовження строку дії обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КК України, щодо обвинуваченого, строком на 60 днів. Обґрунтовуючи клопотання прокурор вказав, що ризики, передбачені п.п.1, 3, 5, ч.1 ст. 177 КПК України, на даний час не зменшились та продовжують існувати.

Захисник та обвинувачений не заперечували щодо клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КК України.

Як убачається з наданих суду документів, органи досудового розслідування обвинувачують ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке за правилами ст. 12 КК України віднесене до тяжкого злочину, оскільки санкцією ч. 4 ст. 185 КК України за його вчинення передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Тому спочатку в ході досудового розслідування ухвалою слідчого судді Ірпінського міського суду Київської області від 16.11.2023 стосовно обвинуваченого було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави. в розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складало 53 680 грн.

Як пояснив у підготовчому судовому засіданні обвинувачений, застава була внесена у визначеному ухвалою слідчого судді розмірі та, після чого його було негайно звільнено з-під варти.

Вирішуючи заявлене прокурором клопотання про продовження обвинуваченому строку дії обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КК України, суд дійшов таких висновків.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 7 ст. 42 КПК України протягом усього часу з моменту набуття певною особою статусу обвинуваченого, на неї покладено певні процесуальні обов`язки, а саме: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; 4) надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді.

За ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава є одним із запобіжних заходів, який полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. За ч. 6 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

За ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

При цьому за ч. 3 ст. 201 КПК України, до клопотання мають бути додані, зокрема, копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання, а за ч. 4 ст. 201 КПК України, клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Тобто, обґрунтованість застосування запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, та внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення. Однак існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Також, згідно із практикою Європейського суду з прав людини, судді слід мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Також практика Європейського суду з прав людини передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

Відтак суд наголошує, що належне виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків само по собі не може бути підставою для зміни чи скасування запобіжного заходу, більш того, сумлінне виконання обвинуваченим таких обов`язків жодним чином не свідчить про те, що ризики, які існували на момент застосування запобіжного заходу, перестали існувати, а свідчить саме про те, що обраний запобіжний захід достатньо забезпечує належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Таким чином, на теперішній час відсутні підстави вважати, що у разі зміни обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу на більш м`який він буде продовжувати виконувати свої процесуальні обов`язки належним чином, а тому суд вважає, що клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КК України задоволенню підлягає задоволенню.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Вказане кримінальне провадження підсудне Ірпінському міському суду Київської області, підстав для його закриття немає, обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінально-процесуального закону, угоди, передбачені ст. 468 КПК України, учасниками кримінального провадження не укладались.

З огляду на те, що клопотань від учасників про розгляд провадження у закритому судовому засіданні не надходило, а будь-яких підстав для здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні під час підготовчого судового засідання не встановлено, воно має бути розглянуте у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного його фіксування за допомогою технічних засобів.

З`ясувавши думку учасників про склад осіб, які братимуть участь в судовому засіданні, суд дійшов висновку про проведення судового розгляду за участю прокурора, потерпілої, обвинуваченого та його захисника.

Всі питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду, передбачені ст. 315 КПК України, вирішені.

Таким чином, наявні достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316 КПК України,

П О С Т А НО В И В:

Продовжити строком на 60 днів, а саме до 09.03.2024 включно, строк дії обов`язків, покладених на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме:

- прибувати до суду за кожним викликом;

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від позапроцесуального спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні;

- залишити на зберіганні в уповноважених органах державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити, що у разі, якщо ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього процесуальні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження №0003231 від 25.10.2023 року за обвинуваченням: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України о 10 год. 00 хв. 18.01.2024.

Справу розглядати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

Визначити склад осіб, які будуть брати участь у судовому розгляді: прокурор, потерпіла, обвинувачений, захисник.

Ухвала в частині призначення справи до судового розгляду оскарженню не підлягає, в частині продовження строку дії покладених на обвинуваченого обов`язків - може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено у межах строків, встановлених ч. 2 ст. 376 КПК України.

Суддя: ОСОБА_1