Справа № 953/1002/24
н/п 1-кс/953/1187/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" лютого 2024 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 09.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив :

07.02.2024 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 09.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 06.02.2024 року під час огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільного телефону Xiaomi Redmi S2 3/32GB, який на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 . Мобільний телефон Xiaomi Redmi S2 3/32GB, просив повернути на відповідальне зберігання власнику та зобов`язати останнього зберігати до вирішення справи по суті.

Клопотання погоджено з прокурором.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі. В клопотанні про арешт майна слідчий просив в порядку ч. 2 ст. 172 КПК України, розглянути клопотання без повідомлення власника майна ОСОБА_4 та особи, в якої майно було вилучено - ОСОБА_5 , з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Оскільки майно, яке слідчий просить арештувати у вказаному клопотанні, було вилучене в ході огляду 06.02.2024 за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49, а ч. 2 ст. 172 КПК України передбачений розгляд клопотання про арешт майна без повідомлення власника майна, лише у разі, якщо майно не було тимчасово вилучене, слідчий суддя розглядає клопотання з повідомленням власника майна та особи, у якої воно вилучено.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про час дату та місце розгляду клопотання повідомлявся своєчасно та належним чином.

Власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповіднодо вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідноп. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Під час досудового розслідування встановлено, що Харківським районним управлінням поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000098 від 09.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, з обставин здійснення 20.12.2023 невстановленою особою крадіжки мобільного телефону Redmi за адресою: АДРЕСА_3 , чим спричинено матеріальні збитки ОСОБА_4

06.02.2024 у період часу з 17:30 до 17:50 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно видав мобільний телефон Xiaomi Redmi S2 3/32GB.

Вище вказаний мобільний телефон постановою слідчого від 06.02.2024 визнано речовим доказом.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, вказане у клопотанні майно має ознаки речового доказу, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберігло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, вилученого майна, суд вважає за необхідне накласти на нього арешт.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим доведено, що вилучене майно, в ході проведення огляду місця події, а саме: мобільний телефон Xiaomi Redmi S2 3/32GB, IMEI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-1: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що вилучені речі містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за №0000600 від 15.02.2023 року, за наявності достатніх підстав вважати, що майно заявлене у клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді про необхідність у арешті майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити відчуження та розпорядження телефоном марки Мобільний телефон Xiaomi Redmi S2 3/32GB, IMEI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-1: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони розпорядження та відчуження на майно вилучене 06.02.2024 року під час огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон Xiaomi Redmi S2 3/32GB, IMEI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-1: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Мобільний телефон Xiaomi Redmi S2 3/32GB, IMEI-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-1: НОМЕР_2 ,- повернути на відповідальне зберігання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1