Справа № 303/7647/23
Провадження № 1-кс/303/1348/23
У Х В А Л А

Іменем України

06 жовтня 2023 року м.Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6 ,

поручителя ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 від 10 лютого 2023 року, клопотання прокурора Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , працюючого директором комунального некомерційного підприємства «Лікарня Святого Мартина», одруженого, який має на утриманні двох малолітніх дітей, депутата Закарпатської обласної ради VIII скликання, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України,

в с т а н о в и в:

05 жовтня 2023 року до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 2-5 ч.1 ст.177 КПК України, недостатність обрання щодо підозрюваного запобіжних заходів, передбачених п.п.1-3 ч.1 ст. 176 КПК України, у зв`язку з чим прокурор просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1, 4 ч.5 ст. 194 КПК України на строк 60 діб.

У судовому засіданні прокурори підтримали заявлене клопотання, посилаючись на доводи, викладені в клопотанні, просили його задовольнити.

У судовому засіданні підозрюваний та його захисник заперечили проти задоволення клопотання прокурора та просили застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді особистої поруки народного депутата Верховної Ради України 9-го скликання ОСОБА_7 ..

У судовому засіданні поручитель ОСОБА_7 подав письмову заяву про бажання взяти підозрюваного ОСОБА_8 на особисту поруку, оскільки останній здійснив вагомий вклад у зміцненні медичної сфери, проявив високий професіоналізм та зробив особистий внесок у розвиток КНП «Лікарня Святого Мартина», проявив багаторічну сумлінну працю, що підтверджується в тому числі відзнаками за професіоналізм та милосердя «Орден Святого Пантелеймона» та «Медаль Святого Пантелеймона» та багатьма іншими, позитивно характеризується, раніше не судимий, є депутатом Закарпатської обласної ради 8-го скликання. Вважає, що його особа, як особа поручителя, є саме такою, яка заслуговує довіру, оскільки він являється народним депутатом Верховної Ради України вже протягом 4-х скликань, неодноразово займав найвищі посади органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування. Він готовий та може забезпечити явку підозрюваного до органу досудового розслідування або суду, сприяти в разі необхідності його належній процесуальній поведінці. Йому відомо у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_6 , яка відповідальність передбачена за дане кримінальне правопорушення. Також він ознайомлений з правами та обов`язками поручителя, а також те, що у випадку невиконання поручителем взятих на себе зобов`язань накладається відповідне грошове стягнення.

Заслухавши доводи прокурора про необхідність задоволення клопотання, пояснення підозрюваного, захисника та поручителя, дослідивши матеріали кримінального провадження, додані до клопотання, приходжу до наступного висновку.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , відповідно до розпорядження Мукачівського міського голови від 15.10.2020 за № 411, з 16.10.2020 року обіймає посаду директора Комунального некомерційного підприємства «Мукачівська центральна районна лікарня», яке в подальшому відповідно до п.1 рішенням 29 сесії Мукачівської міської ради 8-го скликання №845 перейменовано з КНП «Мукачівська центральна районна лікарня» в КНП «Лікарня Святого Мартина».

Відповідно до п.1.1 розділу «Загальні положення» Статуту КНП «Мукачівська центральна районна лікарня» (нова редакція), затвердженого рішенням 3 позачергової сесії Мукачівської міської ради 8-го скликання №61 від 22.12.2020, КНП «Мукачівська ЦРЛ» є комунальним унітарним некомерційним підприємством, що надає послуги вторинної/спеціалізованої медичної допомоги будь-яким особам в порядку та на умовах, встановлених законодавством України та цим Статутом.

Відповідно до п.1.3 розділу «Загальні положення» вказаного Статуту підприємство створене на базі майна Мукачівської міської територіальної громади.

Згідно п. 1.4 розділу «Загальні положення» Статуту засновником, власником та органом управління майном Підприємства є Мукачівська міська територіальна громада в особі Мукачівської міської ради (надалі Засновник). Підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним Засновнику.

Відповідно до п.1.8 розділу «Загальні положення» вказаного Статуту підприємство у своїй діяльності керується Конституцією України, Господарським та Цивільним Кодексами України, законами України, постановами Верховної Ради України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, загальнообов`язковими для всіх закладів охорони здоров`я наказами та інструкціями Міністерства охорони здоров`я України, загальнообов`язковими нормативними актами інших центральних органів виконавчої влади, відповідними рішеннями місцевих органів виконавчої влади і органів місцевого самоврядування та цим Статутом.

Пунктом 7.2 Розділу 7 зазначеного Статуту «Управління підприємством та громадський контроль за його діяльністю», передбачено, що поточне керівництво (оперативне управління) підприємством здійснює керівник підприємства директор, який призначається на посаду і звільняється з неї відповідно до вимог чинного законодавства України на конкурсній основі, шляхом укладання контракту на строк від трьох до п`яти років.

Директор КНП у своїй діяльності керується розділом 7 «Управління підприємством» вказаного Статуту, а відповідно до п. 7.5.1 діє без довіреності від імені Підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, інших органах, у відносинах з іншими юридичними та фізичними особами, підписує від його імені документи та видає довіреності і делегує право підпису документів іншим посадовим особам Підприємства, укладає договори, відкриває в органах Державної казначейської служби України та установах банків поточні та інші рахунки; п. 7.5.4 несе відповідальність за формування та виконання фінансового плану і плану розвитку Підприємства, результати його господарської діяльності, виконання показників ефективності діяльності Підприємства, якість послуг, що надаються Підприємством, використання наданого на праві оперативного управління Підприємству майна спільної власності територіальних громад і доходу згідно з вимогами чинного законодавства України, цього Статуту та укладених Підприємством договорів; п. 7.5.5 користується правом розпорядження майном та коштами Підприємства відповідно до чинного законодавства України та цього Статуту; п. 7.5.6 у межах своєї компетенції видає накази та інші акти, дає вказівки, обов`язкові для всіх підрозділів та працівників Підприємства; п. 7.5.15 несе відповідальність за збитки, завдані Підприємству з вини Директора Підприємства в порядку, визначеному чинним законодавством України.

Відповідно до контракту, укладеного з директором КНП «Мукачівська центральна лікарня» від 15.10.2020 року на ОСОБА_6 покладено наступні обов`язки: забезпечувати ефективне використання і збереження підприємством майна; забезпечувати належне виконання вимог законодавства у сфері публічних закупівель; відшкодовувати збитки, завдані підприємству з його вини (п.п. 10, 11, 26 п.6 розділу «Права та обов`язки» Контракту).

У зв`язку із вищенаведеним, відповідно до примітки 1 до ст.364 КК України, ОСОБА_6 з 16.10.2020 року обіймає на вказаному комунальному некомерційному підприємстві посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, тобто являється службовою особою.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №169 «Деякі питання здійснення оборонних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» (в редакції від 12.04.2022) публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель, визначених Законом України «Про публічні закупівлі». При цьому переліки та обсяги закупівель товарів, робіт і послуг визначаються рішеннями замовників, що здійснюють такі закупівлі.

Згідно з п.п. 3 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №169 такі закупівлі не включаються до річного плану закупівель. За результатами їх здійснення в електронній системі закупівель замовник/державний замовник оприлюднює звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, договір про закупівлю та всі додатки до нього не пізніше ніж через 20 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях. Вимога щодо оприлюднення не застосовується до договорів, які містять інформацію з обмеженим доступом.

Замовники відповідно до пункту 3 Постанови № 169 від 28.02.2022 (в редакції станом на 12.04.2022) повинні відповідно до Закону України Про публічні закупівлі дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про публічні закупівлі», закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про критичну інфраструктуру» заклади охорони здоров`я законом віднесено до об`єктів критичної інфраструктури.

Поряд з цим, Примірною Методикою визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 №275 (далі «Методика») передбачено етапи визначення очікуваної вартості закупівель.

Так, відповідно п. 3, розділу 2 «Методики» - замовники повинні проводити аналіз ринку. На цьому етапі доцільно використовувати як загальнодоступну інформацію щодо цін та асортименту товарів, робіт і послуг, яка міститься у відкритих джерелах (у тому числі на сайтах виробників та/або постачальників відповідної продукції, спеціалізованих торгівельних майданчиках, в електронних каталогах, рекламі, прайс-листах, в електронній системі закупівель «Prozorro» та на аналогічних торгівельних електронних майданчиках, дані спеціалізованих інформаційно-аналітичних видань, офіційних статистичних видань, в тому числі іноземних, тощо), так і інформацію, отриману шляхом проведення ринкових консультацій. Використання такого інструменту, як ринкові консультації, дозволяє визначити структуру ринку, ступінь конкуренції та можливі варіанти предмету закупівлі з урахуванням інновацій та нових технічних рішень.

Під час проведення ринкових консультацій замовники можуть направляти учасникам ринку повідомлення (анкети, запити, запрошення до обговорення тощо) з описом необхідних та бажаних вимог до предмета закупівлі, в яких, крім іншого, слід зазначати, що надсилання таких повідомлень (анкет, запитів, запрошень) не тягне за собою виникнення зобов`язань з боку замовника щодо надання переваг учасникам ринку, що брали участь в ринкових консультаціях. Зацікавлені учасники ринку надсилають свої пропозиції із зазначенням можливих варіантів, замовники опрацьовують та аналізують отримані пропозиції. За потреби замовники можуть організовувати зустрічі з зацікавленими постачальниками/підрядниками для консультацій та обговорення. Отримана замовниками під час ринкових консультацій інформація дозволить визначити оптимальні вимоги до предмета закупівлі з урахуванням актуальних пропозицій ринку та визначити обґрунтовану очікувану вартість.

У невстановлений досудовим розслідуванням час, з метою організації діяльності КНП «Мукачівська центральна районна лікарня» (теперішня назва Лікарня Святого Мартина»), виникла необхідність у придбанні для потреб лікарні офтальмологічного лазеру.

З цією метою, директор КНП «Мукачівська центральна районна лікарня» ОСОБА_6 , маючи реальну можливість виконати покладені на нього службові обов`язки належним чином, як того вимагають інтереси служби та не перебуваючи в обставинах, що виключали можливість виконати свої службові обов`язки належним чином, а саме провести закупівлю для потреб лікарні офтальмологічного лазеру з дотриманням діючого законодавства, не передбачаючи, що в результаті його дій можуть бути спричинені тяжкі наслідки, хоча повинен був і міг це передбачити, через наявність у нього необхідного досвіду, достатньої кваліфікації та належних навичок, в порушення ст.5 Закону України «Про публічні закупівлі», ст.4 Закону України «Про критичну інфраструктуру» та п. 3, розділу 2 Методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 №275, без проведення відповідного аналізу ринку, а саме використання як загальнодоступної інформації щодо цін та асортименту товарів, яка міститься у відкритих джерелах (у тому числі на сайтах виробників та/або постачальників відповідної продукції, спеціалізованих торгівельних майданчиках, в електронних каталогах, рекламі, прайс-листах, в електронній системі закупівель «Prozorro» та на аналогічних торгівельних електронних майданчиках, даних спеціалізованих інформаційно-аналітичних видань, офіційних статистичних видань, в тому числі іноземних, тощо), так і інформації, отриманої шляхом проведення ринкових консультацій, 20.05.2022 уклав договір про закупівлю товару №08-22-199 з ТОВ «Вісмайт» в особі директора ОСОБА_9 , на придбання офтальмологічного лазеру Classic, калій титаніл фосфатний 532 нм 2 Вт з щілинною лампою та моторизованим столом на загальну суму 1 201 090,00 гривень.

В подальшому, згідно Акту приймання-передачі майна від 24.06.2022, ТОВ «Вісмайт» передано КНП «Мукачівська ЦРЛ» офтальмологічний лазар Classic, калій титаніл фосфатний 532 нм 2 Вт з щілинною лампою та моторизованим столом в кількості 1шт на загальну суму 1 201 090,00 гривень.

Відповідно до платіжного доручення №1030 від 27.06.2022 КНП «Мукачівська ЦРЛ» здійснено перерахунок грошових коштів в сумі 1201090,00 гривень на рахунок ТОВ «Вісмайт».

Згідно висновку судово-економічної експертизи № СЕ-19/107-23/7382-ЕК від 18.08.2023 встановлено завищення вартості комплекту медичного обладнання «офтальмологічний лазер Classic, калій титаніл фосфатний 532 нм 2 Вт з щілинною лампою та моторизованим столом в кількості 1 шт», придбанного КНП «Мукачівська ЦРЛ» згідно договору про закупівлю товару №08-22-199 від 20.05.2022, у ТОВ «Вісмайт», КНП «Мукачівська центральна районна лікарня» (теперішня назва Лікарня Святого Мартина»), на загальну суму 337 756,67 гривень, чим завдано вказаному підприємству тяжких наслідків, оскільки сума завданої шкоди в 250 і більше разів перевищує встановлений на 2022 рік неоподаткований мінімум доходів громадян.

За таких обставин, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а саме у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, кваліфікуючою ознакою якої є спричинення тяжких наслідків охоронюваним законом державним інтересам.

Згідно Витягу з ЄРДР за №0000023 від 10 лютого 2023 року, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснюється СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області.

26 вересня 2023 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Запобіжні заходи є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, що передбачено ч.1 та ч.2 ст. 131 КПК України.

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного, враховую вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно ч.2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У судовому засіданні прокурори довели наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого.

Ризики, передбачені пунктами 2, 3 - в частині незаконного впливу на експертів, так як експертизи вже проведені, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, на існування який вказує прокурор у клопотанні про застосування запобіжного заходу, ґрунтуються на припущеннях та не доводяться матеріалами клопотання.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених у п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_6 може чинити спроби незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст.225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

В свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення (злочину); тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні (злочині), у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення (злочину); розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення (злочину) підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як встановлено у судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_6 має фактичне місце проживання, працює, обіймаючи посаду директора комунального некомерційного підприємства «Лікарня Святого Мартина», за місцем роботи позитивно характеризується, одруженого, який має на утриманні двох малолітніх дітей, депутата Закарпатської обласної ради VIII скликання, раніше не судимий, трудовий колектив КНП «Медичний центр Сім`я» висловив свою підтримку ОСОБА_6 та засвідчив бездоганну репутацію серед колег колективу.

Згідно ч.1, 2 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу. Кількість поручителів визначає слідчий суддя, суд, який обирає запобіжний захід. Наявність одного поручителя може бути визнано достатньою лише в тому разі, коли ним є особа, яка заслуговує на особливу довіру.

Народний депутат України 9-го скликання ОСОБА_7 заслуговує на особливу довіру, а тому наявність одного поручителя слідчим суддею визнано достатньо.

Відповідно до ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Матеріали клопотання прокурора не містять достатніх доказів, які б вказували на безумовну необхідність обрання міри запобіжного заходу стосовно підозрюваного у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю. Прокурором не мотивовано, чому більш м`який запобіжний захід особиста порука не може запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

За таких обставин прокурором не доведено наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому у відповідності до норм ч.2 ст. 194 КПК України, слідчий суддя постановляє ухвалу про відмову в застосуванні до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю.

Враховуючи докази, надані стороною обвинувачення, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, обставини його вчинення, тяжкість кримінального правопорушення, існування ризику передбаченого п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваного, заяву поручителя ОСОБА_7 , який просить передати ОСОБА_6 на особисту поруку, а також те, що поручителем ОСОБА_7 в судовому засіданні доведено можливість виконання підозрюваним покладених на останнього обов`язків, відповідно до ст.194 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу особистої поруки, слідчий суддя дійшов висновку, що в межах строку досудового розслідування слід застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід особиста порука, з покладенням обов`язків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 8 ч.5 ст. 194 КПК України, що забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та зможе запобігти ризику передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 180, 181, 193, 194, 196, 198, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання прокурора Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.2 ст.367 КК України - відмовити.

Заяву ОСОБА_7 про взяття підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на поруки - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистої поруки.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні №0000023 від 10 лютого 2023 року;

- у разі наявності здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків до 25.11.2023 включно, в межах строку досудового розслідування.

Призначити поручителем Народного депутата України ІХ скликання ОСОБА_7 .

Роз`яснити поручителю - ОСОБА_7 , що він поручається за виконання ОСОБА_6 , якій підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення за ч.2 ст.367 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого, покладених на нього відповідно до ч.5 ст.194 КПК України обов`язків і зобов`язується за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу, а також, що він може відмовитися від взятих на себе зобов`язань до виникнення підстав, які тягнуть за собою його відповідальність. У такому разі він повинен забезпечити явку підозрюваного, обвинуваченого до органу досудового розслідування чи суду для вирішення питання про заміну йому запобіжного заходу на інший.

Попередити поручителя ОСОБА_7 про наслідки невиконання взятих на себе зобов`язань, передбачених п.2 ч.5 ст.180 КПК України, а саме: у разі невиконання поручителем взятих на себе зобов`язань до нього може бути застосовано грошове стягнення в розмірі від п`яти до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконання зобов`язань про особисту поруку покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, а якщо справа перебуватиме в провадженні суду - на прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя Мукачівського

міськрайонного суду ОСОБА_1