Справа №705/3948/22
1-кп/705/697/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2023 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умань кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого продовжено до 01.12.2023 року.

Прокурор подав до суду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, зазначивши, що з моменту обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою ризики, передбачені п. п. 1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися та є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватись від суду з метою уникнення покарання, незаконно впливати на свідків, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки має судимості, зловживає алкогольними напоями та схильний до вчинення кримінальних правопорушень, у зв`язку з чим його належна процесуальна поведінка може бути забезпечена лише запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання прокурора. Вважає, що є необхідність для заміни обвинуваченому запобіжного заходу на менш обтяжливий ніж тримання під вартою, оскільки ОСОБА_4 має намір вступити до лав ЗСУ, однак позбавлений можливості пройти медичну комісію. Просила відмовити в задоволенні клопотання прокурора та розглянути можливість зміни її підзахисному запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти продовження строку тримання його під вартою та підтримав думку свого захисника. Зазначив, що не має наміру ухилятись від суду, тому просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора.

Суд, вислухавши учасників процесу та дослідивши матеріали справи, дійшов такого висновку.

Відповідно до приписів ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою, суд повинен врахувати наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

В судому засіданні встановлено, що ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 03.10.2023 року було продовжено строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 до 01.12.2023 року з можливістю внесення застави.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Суд бере до уваги, що продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були враховані судом при застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та при вирішенні питання про доцільність його продовження. Зокрема, наявний ризик переховування обвинуваченого від суду, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому в разі доведення його винуватості у вчиненні злочину, що може бути розцінене ним більш небезпечним ніж переховування та втеча. Також, не зменшилися ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків та ризик вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, враховуючи те, що обвинувачений раніше неодноразово судимий, обвинувачується у повторному вчиненні тяжкого умисного злочину в період дії воєнного стану, що свідчить про стійке неприйняття ним загально визнаних у суспільстві правил поведінки та моральності і характеризують його як особу, що схильна до систематичного вчинення нових злочинів.

Судовий розгляд у даному кримінальному провадженні до закінчення строку тримання під вартою ОСОБА_4 не буде завершено оскільки судом не досліджені письмові докази, не допитаний обвинувачений.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено. Також судом враховується, що на даному етапі судового розгляду відсутні будь-які інші обставини, які б свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого.

Суд не бере до уваги посилання обвинуваченого та його захисника про необхідність зміни запобіжного заходу обвинуваченому з метою подальшої мобілізації, оскільки таке бажання обвинуваченого бути мобілізованим до лав ЗСУ не зменшує суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 та не виключає наявних ризиків, а тому не може бути підставою для зміни або скасування обвинуваченому запобіжного заходу.

Враховуючи зазначені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку, що застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе належним чином запобігти наявним ризикам, що призведе до неможливості розгляду справи в розумні строки та з`ясування всіх обставин по справі.

Таким чином клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 підлягає задоволенню оскільки судом встановлена доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою.

Разом з цим, суд не вбачає підстав для зменшення раніше визначеного розміру застави, оскільки не перестали існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 194, 199, 331 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів, який відраховувати з дня оголошення даної ухвали, а саме до 28 січня 2024 року включно.

Залишити без змін визначений раніше розмір застави двадцять прожиткових мінімумів для працездатний осіб, що становить у грошовому еквіваленті суму 52000 гривень.

У разі звільнення обвинуваченого з-під варти у зв`язку з внесенням застави, покласти на ОСОБА_4 на строк 2 місяці наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора та суду;

- не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.

Роз`яснити, якщо обвинувачений не виконає покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику для відома, та направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Суддя ОСОБА_1