Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

14 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 поданого в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000210 від 03.09.2021,

ВСТАНОВИВ:

адвокат ОСОБА_3 звернувся в інтересах ОСОБА_5 з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні №0000210 від 03.09.2021 на грошові у розмірі 138250 грн.

В обґрунтування клопотання його автор зазначив, що 07.12.2006 ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_6 , в якому перебуває по даний час. Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 27.04.2023 у кримінальному провадженні № 0000210 від 03.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України накладено арешт на грошові кошти, вилучені під час проведення обшуку 19.04.2023 нежитлового приміщення ТОВ «СМ-Техногруп» власником якого є чоловік ОСОБА_5 . Вказані кошти набуті під час шлюбу, а тому є спільною сумісною власністю подружжя. Вилучення даний коштів порушує майнові права ОСОБА_5 . Вважає, що жодних даних про причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення не здобуто, а ухвали слідчих суддів про обшук та накладення арешту є необґрунтованими. Просить скасувати арешт на 1/2 частку спільного сумісного майна, а саме на грошові кошти у розмірі 138250 грн.

В судовому засіданні адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_3 просили скасувати арешт майна з наведених підстав.

Прокурор, слідчий в судове засідання не з`явився, що не є перешкодою для розгляду клопотання по суті.

Прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва подано письмове заперечення у якому його автор просить відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, зокрема, з підстав попередньої перевірки судом апеляційної інстанції обґрунтованості застосування арешту майна.

Розглянувши доводи клопотання, дослідивши додані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до вимог частини 1 статті 174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абзац 2 частини 1 статті 174 КПК).

З`ясовано, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 27.04.2023 (№ 758/4556/23) накладено, серед іншого, арешт на грошові кошти загальною сумою 276 500 (двісті сімдесят шість тисяч п`ятсот) гривень: купюри номінальною вартістю 1000 гривень в кількості 210 (двісті десять) штук, купюри номінальною вартістю 500 гривень в кількості 70 (сімдесят) штук, купюри номінальною вартістю 200 грн. в кількості 157 (сто п`ятдесят сім) штук, купюра номінальною вартістю 100 грн. в кількості 1 штука, яку було вилучено 19.04.2023, під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16.05.2023 зазначену ухвалу слідчого судді залишено без змін.

Наведені рішення слідчого судді та суду апеляційної інстанції мотивовані відповідністю вилученого майна ознакам речових доказів, зазначеним у статті 98 КПК, тобто арешт накладено на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК.

Доводи автора клопотання про те, що частина грошових коштів є спільною власністю подружжя на увагу не заслуговують, оскільки за приписами ч. 3 ст. 170 КПК арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчий суддя відзначає, що матеріали клопотання не містять даних, які б на противагу висновкам, викладеним в рішенні щодо арешту майна, могли б свідчити про те, що останнє перестало мати значення речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Слідчий суддя підкреслює, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Таким чином, слідчим суддею не встановлено обставин, які б свідчили про безпідставність та необґрунтованість накладення арешту, або ж обставин, які б свідчили про те, що потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала.

За таких обставин подане клопотання до задоволення не підлягає.

Керуючись ст.ст. 174, 309 КПК, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000210 від 03.09.2021 - відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1