Справа № 355/1607/23
Провадження № 1-кп/355/152/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року Баришівський районний суд Київської області у складі:

головуючого-судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Баришівка кримінальне провадження, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002137 від 26.06.2023 року за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України у відношенні обвинуваченого

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українець, громадянин України, освіта базова середня, зареєстрованого: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 , згідно ст. 89 КК України раніше не судимий,

в скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

25 вересня 2023 року до Баришівського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт з додатком у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002137 від 26.06.2023 року за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

25 вересня 2023 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення був прийнятий до провадження Баришівським районним судом Київської області та призначений до підготовчого судового засідання на 26 вересня 2023 року.

В судовому засіданні прокурор просила призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні, вважає, що підстав для закриття кримінального провадження чи повернення обвинувального акту немає, кримінальне провадження підсудне Баришівському районному суду Київської області.

Крім того, прокурор звернулася з клопотанням про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 строком до 60 днів.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на підставі яких ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на даний час продовжують існувати.

Потерпіла ОСОБА_4 не заперечує проти призначення справи до розгляду та продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 ..

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник не заперечують проти призначення справи до розгляду.

Проти клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою заперечують, просять обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Вислухавши думку учасників процесу, суд вважає, що підстав для повернення обвинувального акту прокурору для продовження досудового розслідування немає.

Підстав для закриття кримінального провадження провадження немає, обвинувальний акт складений відповідно до вимог КПК України.

Кримінальне провадження підсудне Баришівському районному суду Київської області.

Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити у відкритому судовому засіданні суддею однособово, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України відсутні.

Так, суд вважає з урахуванням вищевикладеного необхідним призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілої, свідків.

Під час підготовчого судового засідання прокурором заявлене клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , у зв`язку з тим, тим, що ризики, які були враховані судом при обранні йому запобіжного заходу тримання під вартою відповідно до вимог п. п. 1, 3 ч. 1ст. 177 КПК України, не зменшилися.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого чи свідка, вчинити інше кримінальне правопорушення чи перешкодити кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, закон передбачає застосування запобіжного заходу з метою запобігання саме спробам переховуватися від органів досудового розслідування і незаконного впливу на потерпілу та свідків.

Згідно ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого.

Суд вважає доведеним прокурором наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час є реальними та дійсними, та неможливість обрання ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу у зв`язку з наступним.

Ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується в злочині, строк покарання за який передбачено від 7 до 15 років позбавлення волі, через що останній, не маючи постійного місця проживання і роботи, може переховуватись від суду.

Враховуючи, що потерпіла та свідки не були опитані судом, існує ризик того, що обвинувачений може вчинити на них вплив з метою зміни показів в суді, що є ризиком, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки обвинуваченого, зважаючи на його особу.

Неможливе і застосування до обвинуваченого і запобіжного заходу у виді особистої поруки, оскільки на даний час до органу досудового розслідування, прокурора не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання щодо обвинуваченого саме такого запобіжного заходу.

Застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту неможливе, оскільки ОСОБА_5 не має власного житла, та проживав до затримання в будинку, який йому не належить, а відбування домашнього арешту можливе з дозволу власника.

Крім цього, застосування домашнього арешту до ОСОБА_5 не зможе запобігти спробам переховування від суду чи впливу на свідків, та є не співрозмірним з наслідками вчиненого кримінального правопорушення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Лабіта проти Італії», тримання під вартою є виправданим у певному випадку, якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що, попри презумпцію невинуватості, переважає над повагою до особистої свободи; національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави стверджувати про наявність публічного інтересу, який превалює над загальною нормою про повагу до свободи людини.

В даному випадку, обставинами, які дають підстави стверджувати про наявність публічного інтересу, що виправдовує виняток із загальної норми про повагу до свободи людини, є непоправні наслідки вчиненого, оскільки, відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя та здоров`я є найвищою соціальною цінністю.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Згідно ст.5 Конвенції про захист прав людини та практики Європейського суду з прав людини, рішення ЄСПЛ від 09 жовтня 2014 року у справі «Чанаєв проти України» обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, не допускається тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого без судового рішення, що виключає можливість, в тому числі і «автоматичного» продовження застосування такого запобіжного заходу.

Двомісячний строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 закінчується 27.09.2023 року.

Враховуючи положення частини 4 статті 183 КПК України, а саме те, що злочин у даному кримінальному провадженні було вчинено із застосуванням насильства, що призвело до загибелі людини, суд не визначає розмір застави відносно обвинуваченого ОСОБА_5 .

Керуючись ст.ст. 177,183,194,199,314,315, 372,532 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Справу по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, призначити до розгляду в відкритому судовому засіданні в приміщенні Баришівського районного суду Київської області на 10 год. 00 хв. 05. 10. 2023 року.

В судове засідання викликати прокурора, захисника, потерпілу, свідків, доставити обвинуваченого.

Клопотання прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на термін 60 днів до 24 листопада 2023 року, утримуючи його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор».

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, захиснику, надіслати начальнику Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга в частині оскарження продовження тримання під вартою протягом 7 днів до Київського апеляційного суду.

Суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1