Провадження № 1-кс/638/2556/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського райсуду м. Харкова ОСОБА_1 розглянувши клопотання дізнавача СД Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , яке погоджено з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000790 від 12 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України,-

встановив:

Дізнавач СД ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_2 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням, яке погоджено з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000790 від 12 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Під час вивчення матеріалів клопотання встановлено, що дізнавачем до клопотання не долучено документи, які підтверджують право власності автомобіля MERCEDES-BENZ 308 з д.н.з. НОМЕР_1 за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також не долучено до клопотання копію свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 автомобіля MERCEDES-BENZ 308 з д.н.з. НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 .

Таким чином, зазначене клопотання прокурора, подано без додержання вимого ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору та встановлює строк 72 години для усунення його недоліків.

Керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання дізнавача СД Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , яке погоджено з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000790 від 12 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України повернути дізнавачу.

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1