Справа №613/41/24 Провадження № 1-кс/613/20/24
До Богодухівського районного суду Харківської області 11 січня 2024 року надійшло клопотання прокурора Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , про накладення арешту на: автомобіль ГАЗ моделі 66 ЗНГ, зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 та перебуває в фактичному користуванні ОСОБА_4 ; бензопилу марки STIHL MS 462С, оранжевого кольору, полімерну прозору пляшку об`ємом 5 л з рідиною з різким запахом бензину, пластикову каністру об`ємом 5 л з написом ELITE, в середині якої знаходиться речовина із різким запахом мастила, металеву сокиру з маркуванням 1986, що належить ОСОБА_4 ; деревину породи «дуб», розпиляну на чурки об`ємом близько 3 м. куб., яка належить філії «Гутянське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України». Місцем зберігання бензопили марки STIHL MS 462С, оранжевого кольору, полімерної прозору пляшку об`ємом 5 л з рідиною з різким запахом бензину, пластикової каністри об`ємом 5 л з написом ELITE, в середині якої знаходиться речовина із різким запахом мастила, металевої сокири з маркуванням 1986 просить визначити камеру зберігання речових доказів Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Богодухів, вул. Ярослава Мудрого, 9, Харківської області. Місцем зберігання автомобіля ГАЗ моделі 66 ЗНГ, зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 та деревини породи «дуб» просить визначити майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Богодухів, вул. Ярослава Мудрого, 9, Харківської області.
На обґрунтування клопотання зазначає, що 08 січня 2024 року невстановлені особи, перебуваючи у кварталі 55 виділ 1 Шарівського лісництва, послизу с. Хрущова Микитівка, Богодухівського району Харківської області, здійснили незаконну порубку деревини породи «дуб».
Слідчий суддя розглянувши дане клопотання, про накладення арешту, приходить до наступного.
Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 1, 2 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 КПК України. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Прокурором не вказано перелік майна, що є об`єктом злочину, а саме деревину, оскільки прокурор просить накласти арешт на деревину породи «дуб», розпиляну на чурки об`ємом близько 3 м. куб., у зв`язку з чим слідчий суддя позбавлений можливості ідентифікувати, на яку саме деревину вона просить накласти арешт, її ознаки та характеристику.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як вбачається з наданого клопотання про арешт майна, прокурором зазначено попередню кваліфікацію у даному кримінальному провадженні за ч.2 ст. 246 КК України, що вбачає незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, при цьому, в клопотанні не зазначено розмір шкоди, яка була заподіяна.
Частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим воно підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. 170-172, 309, 372 КПК України,-
Встановити строк для усунення зазначених у клопотанні недоліків протягом 72 годин, з моменту отримання копії даної ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1