Провадження № 1-кс/185/2183/23
17 грудня 2023 року м.Павлоград
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлограда, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, який має середньо-спеціальну освіту, не працюючого, інваліда 2 групи, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
Відповідно до клопотання 15.12.2023 приблизно о 03.30 год. ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , перебуваючи в районі амбулаторії №7, що розташована по вул. Нова, 1/а, м. Павлограда, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, вчинили розбійний напад, поєднаний з застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я відносно ОСОБА_8 , в результаті чого останній отримав тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, множинних забоїв обличчя, перелому кісток носу, та заволоділи майном ОСОБА_8 , а саме мобільним телефоном марки «Apple iPhone 11», спричинивши останньому матеріального збитку на загальну суму 11 000 грн. Після чого ОСОБА_9 та ОСОБА_5 з місця скоєння злочину зникли, викраденим майном розпорядились на власний розсуд.
Умисні дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 4 ст. 187 КК України, а саме як напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя і здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану.
15 грудня 2023 року ОСОБА_5 о 13 годині 00 хвилин було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
16 грудня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
Підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним злочину повністю обґрунтована та підтверджується доданими до клопотання копіями письмових доказів.
Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив корисливий, особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, вказана обставина дає підстави вважати, що перебуваючи під загрозою кримінальної відповідальності та розуміючи реальність та невідворотність її настання, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового слідства та суду. Також, враховуючи той факт, що ОСОБА_5 не працює, а отже постійного джерела доходу не має, а також має не зняту та не погашену судимість, є підстави вважати, що останній може вчинити інші кримінальні правопорушення.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити з підстав зазначених в клопотанні.
Підозрюваний в судовому засіданні провину визнав, кається, зазначив що гроші зняли з картки, бо на них був написаний пін код, не має наміру приховуватись від слідства, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, щоб мати змогу лікуватись та міняти протези.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає, що ризики не доведені, просив обрати цілодобовий домашній арешт, зазначив, що підозрюваний пересувається на протезах, співпрацює зі слідством.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, встановлене наступне.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Частиною 1 статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 КПК України.
Статтею 178 КПК України визначено коло обставин, які слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.
Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, доведення факту вчинення злочину та відповідна правова кваліфікація є метою досудового розслідування.
Крім цього, стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Враховуючи наявні у матеріалах клопотання та досліджені в судовому засіданні докази, в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що на даний час є достатні підстави вважати підозру обґрунтованою, так як на даний час існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йде мова - підозрюваний, міг вчинити правопорушення, та дана інформація не спростована іншими доказами.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Прокурор та слідчий у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаються на ризики, передбачені п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя, з`ясовуючи наявність зазначених ризиків, виходить з такого.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини рішення «Becciev v. Moldova Бекчиєв проти Молдови», § 58, відповідно до якого ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що підозрюваний не має місця офіційної роботи, як постійного джерела прибутку, неодружений, не має утриманців, проживає з батьком, тобто має певні, але не міцні соціальні зв`язки, раніше судимий, звільнений по закінченню строку покарання 26.09.2022.
Враховуючи дані про підозрюваного та те, що останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, обставини та обґрунтування сторони обвинувачення, позицію та обґрунтування сторони захисту, встановлені в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на свідків, потерпілого; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.
Отже, з огляду на викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування жоден із більш м`яких запобіжних заходів, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується та особи підозрюваного, не зможе запобігти вищевказаним ризикам та не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і не попередить спроби вчинити вищевказані дії.
Строк тримання під вартою визначається слідчим суддею з урахуванням вимог ст. 197 КПК України та строків проведення досудового розслідування.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Враховуючи вищезазначене, підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, а також те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до особливо тяжкого злочину вчиненого з застосуванням насильства відносно потерпілого, з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, вважаю за можливе у відповідності до ч.4 ст.183 КПК України не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.176-178,183,186,193-194,196,197,205,309,372,395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 12 лютого 2024 року 13:00 год.
Строк дії ухвали обчислювати з моменту затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме з 13:00 год. 15.12.2023.
Строк дії ухвали - до 13:00 год 12 лютого 2024 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1