Справа № 991/8463/23
Провадження № 1-кс/991/8519/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції з власних технічних засобів),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури,

установив:

26.09.2023 на електронну пошту Вищого антикорупційного cуду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у неналежному розгляді клопотання. 23.10.2023 ОСОБА_3 надіслав письмове клопотання/заяву про зміну вимог скарги, в якій просив визнати бездіяльність уповноважених осіб, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення, які було зобов`язано внести ухвалою суду (в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

І. Зміст скарги

Скарга подана на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП), яка полягає у не розгляді клопотання № VYH--06-01 від 07.09.2023, не врученні витягу з ЄРДР і пам`ятки про процесуальні права потерпілого у кримінальному провадженні, внесеному на виконання ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 29.03.2021 у справі № 991/1870/21.

ОСОБА_3 зазначає, що ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 29.03.2021 було встановлено, що кримінальні правопорушення, відомості щодо яких містяться в його заяві, направленій уповноваженій особі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, відносяться до підсудності Вищого антикорупційного суду та зобов`язано уповноважених службових осіб внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення за його заявою № VYH--01 від 05.03.2021.

На момент подачі цієї скарги уповноважена особа САП у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені на виконання ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду, клопотання ОСОБА_3 № VYH--06-01 від 07.09.2023 не розглянула, не задовольнила і не прийняла процесуальне рішення про повну чи часткову відмову у його задоволенні, не вручила пам`ятку про процесуальні права потерпілого та витяг з ЄРДР, чим вчинила бездіяльність.

Враховуючи викладене, просив задовольнити скаргу та зобов`язати уповноважену особу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР на підставі ухвали Вищого антикорупційного суду від 29.03.2021 у справі № 991/1870/21, припинити бездіяльність та розглянути клопотання ОСОБА_3 № VYH--06-01 від 07.09.2023, направити на його адресу пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, а також відомості про процесуальні рішення, здійснити інші дії.

23.10.2023 до Вищого антикорупційного суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання/заява ОСОБА_3 , у якому він змінив вимоги скарги та просив визнати бездіяльність уповноважених осіб, які не внесли відомості за його заявою про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 364 КК України, які вчинила голова НБУ ОСОБА_4 , і які було зобов`язано внести до ЄРДР відповідною ухвалою, а також не вручили витяг з ЄРДР та не розглянули клопотання у цьому кримінальному провадженні.

ІІ. Позиції учасників провадження

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав змінені вимоги скарги, просив задовольнити та поновити строк оскарження, оскільки бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення, вчинені головою НБУ ОСОБА_4 , була ним виявлена нещодавно, під час розгляду цієї скарги. Скаржник вказує, що лише у судовому засіданні 27.10.2023 йому стало відомо про внесення відомостей до ЄРДР на виконання ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 29.03.2021 у справі № 991/1870/21 щодо кримінальних правопорушень, вчинених Головою Національного банку України ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , директорами-розпорядниками ФГВФО, Головою Державної служби фінансового моніторингу та підпорядкованими їм особами, з правовою кваліфікацією за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 255, ч 2 ст. 364 КК України. Проте, у подальшому цю кваліфікацію було змінено на ч. 2 ст. 364-1 КК України відповідно до постанов детектива, про що йому стало відомо також тільки під час розгляду цієї скарги.

Враховуючи вищевикладене, скаржник підтримав змінені вимоги скарги щодо бездіяльності прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей за його заявою про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 364 КК України, які вчинила Голова НБУ ОСОБА_4 та не розгляд клопотання № VYH--06-01 від 07.09.2023, оскільки відповідно до змісту постанов від 18.05.2021 кримінальне провадження № 0000896 розслідується щодо дій службових осіб ПАТ «Міський комерційний банк», а не щодо Голови НБУ ОСОБА_4 .

У судове засідання уповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора не з`явилась, про час, місце та дату розгляду скарги повідомлена у встановленому порядку.

28.09.2023 та 06.10.2023 від прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_11 на електронну пошту суду надійшли письмові пояснення (Вх. № 36017/23 та Вх. №36789/23), у яких зазначено, що підслідність кримінальних проваджень, розпочатих за заявами ОСОБА_3 , визначена за органами Національної поліції, а саме за Солом`янським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві, а тому на даний час прокурори САП не здійснюють процесуального керівництва у кримінальних провадженнях за заявами ОСОБА_3 . Крім того, на виконання ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 29.03.2021 у справі № 991/1870/21 за заявою ОСОБА_3 від 05.03.2021 розпочато кримінальне провадження № 0000896, а ухвала слідчого судді від 13.10.2021 у справі № 991/6862/21 стосується вчинення дій у цьому кримінальному провадженні. Постановою прокурора від 25.05.2021 підслідність провадження визначено за Солом`янським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві, а тому клопотання ОСОБА_3 в цьому провадженні не розглядалися прокурорами САП.

09.10.2023 до суду надійшли пояснення першого заступника керівника Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_12 (Вх. №36928/23), у яких повідомлено, що Солом?янським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000409 від 17.09.2014 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 5 ст. 191, ч. 1, 2 ст. 364-1, ч.2 ст. 28 ч.1 ст. 205, ч.1 ст. 263, ч.1, 2 ст. 367, ч. 2 ст. 358, ч.2 ст. 364, ч.2 ст. 382, ч.1 ст. 396, ч. 3 ст. 209, ч.2 ст. 365-2 КК України, а матеріали кримінального провадження № 0000896 об`єднано з № 0000409. Відомості до ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000896 від 21.04.2021 внесено на підставі заяви ОСОБА_3 № VYH--01 від 05.03.2021, а досудове розслідування кримінального провадження здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364-1 КК України щодо факту вчинення службовими особами ПАТ «Міський комерційний банк», за можливого сприяння службових осіб органів державної влади, зловживаючи своїми повноваженнями, зі використанням кореспондентських рахунків відкритих вказаною банківською установою у «Meinl Bank Aktiengesellschaft» (Відень, Австрійська Республіка), фінансових операцій, у результаті яких ПАТ «Міський комерційний банк» було спричинено тяжкі наслідки у розмірі понад 62 мільйонів євро (витяг ЄРДР станом на 05.10.2023). Також зазначено, що відповідно до положень ст. 216 КПК України СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві не уповноважений здійснювати досудове розслідування відносно голови та заступників голови Національного банку України та міністра внутрішніх справ України.

27.10.2023 від прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_11 на електронну пошту суду надійшли письмові пояснення у відповідь на запит суду (Вх. № 39767/23), у яких зазначено, що на теперішній час САП не здійснює процесуального керівництва у провадженні та не може надати інформацію про наявні у справі документи. Запитувані судом відомості перебувають у матеріалах кримінальних проваджень та можуть бути отримані від уповноваженого на теперішній час органу досудового розслідування чи прокурора. Разом з тим, прокурор надав копії наявних у розпорядженні САП документів, з яких можливо встановити запитувані слідчим суддею відомості.

ІІІ. Встановлені обставини справи, оцінка і мотиви слідчого судді

Щодо поновлення процесуального строку на подання скарги слідчий суддя зазначає, що скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів встановлено, що 07.09.2023 о 23:47 скаржником ОСОБА_3 на електронну пошту Спеціалізованої антикорупційної прокуратури було направлено клопотання № VYH--06-01 від 07.09.2023, яке було отримано САП 08.09.2023.

Враховуючи, що уповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури мала розглянути скаргу, яка була отримана в електронній формі 08.09.2023, у строк, який не перевищує трьох днів, тобто до 11.09.2023 включно, бездіяльність прокурора щодо не розгляду клопотання ОСОБА_3 має обраховуватись з 12.09.2023. Таким чином, строк звернення зі скаргою до слідчого судді спливав о 24 год. 21.09.2023.

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури лише 26.09.2023, тобто після спливу 5 днів визначеного КПК України строку.

У скарзі від 25.09.2023, яку було підписано ОСОБА_3 кваліфікованим та удосконаленим електронним підписом о 16:17:25 26.09.2023 та направлено на електронну адресу Вищого антикорупційного суду, міститься прохання про поновлення строку оскарження.

Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_3 оскаржив бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо неналежного розгляду поданого ним клопотання о після спливу строку, передбаченого ч.1 ст. 304 КПК України.

В судових засіданнях ОСОБА_3 не навів жодної поважної причини пропуску строку на оскарження бездіяльності уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка б свідчила про істотні труднощі, що завадили йому своєчасного звернутися до слідчого судді.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що строк звернення зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо не розгляду клопотання ОСОБА_3 № VYH--06-01 від 07.09.2023 у порядку ст. 220 КПК України було пропущено, а поважних причин для його поновлення скаржник не назвав у судових засіданнях.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення ОСОБА_3 , слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні скарги, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування.

Так, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України, на який посилається у своїй скарзі ОСОБА_3 , визначено, що на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Вказана норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Аналіз норм кримінального процесуального законодавства свідчить, що бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає чотири обов`язкові ознаки:

1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію,

2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк,

3) з клопотанням про проведення процесуальної дії звернулася особа, що має на це право;

4) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.

Клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав (ч. 1 ст. 220 КПК України). Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй (ч. 2 ст. 220 КПК України).

Як зазначалось раніше, клопотання ОСОБА_3 отримане Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою в електронному вигляді 08.09.2023.

За приписами ч. 1 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. У свою чергу, стаття 220 КПК України наділяє прокурора повноваженнями як задовольнити клопотання, так і відмовити (повністю або частково) з винесенням постанови, в якій мають бути викладені мотиви такої відмови.

Отже, з урахуванням нормативних приписів, належними формами реагування на клопотання ОСОБА_3 в порядку ст. 220 КПК України є або його задоволення, або винесення мотивованої постанови про відмову у задоволенні клопотання.

Необхідно враховувати, що обов`язок розглянути клопотання в порядку ст. 220 КПК України у слідчого чи прокурора виникає під час досудового розслідування, яке розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у межах якого проводяться процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (п. 5, п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України). Отже, обов`язок щодо розгляду клопотань виникає у слідчого, який був визначений здійснювати досудове розслідування у конкретному кримінальному провадженні, та у прокурора, який був визначений керівником органу прокуратури після початку досудового розслідування для здійснення повноважень прокурора в конкретному кримінальному провадженні.

Під час розгляду скарги слідчим суддею встановлено такі факти та обставини:

- ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 29.03.2021 у справі № 991/1870/21 зобов`язано уповноважених осіб САП внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 05.03.2021;

- 12.04.2021, на підставі згаданої вище ухвали, до ЄРДР внесено відомості про те, що Голова Національного банку України ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , директори-розпорядники ФГВФО, Голова Державної служби фінансового моніторингу України та підпорядковані їм особи, при здійсненні своїх повноважень стосовно факту виведення з ПАТ «Конверсбанк» (в подальшому «ПАТ Міський комерційний банк») через Meinl Bank Aktengesellscgatt 62 млн євро, вчинили кримінальні правопорушення з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364 КК України (кримінальне провадження №0000896);

- 18.05.2021 відповідно до постанов старшого детектива НАБ України про зміну кваліфікації кримінальних правопорушень та внесення змін до ЄРДР в частині викладу обставин вчинення, змінено кваліфікацію у кримінальному провадженні № 0000896 з ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України на ч. 2 ст. 364-1 КК України. Викладено обставини кримінального правопорушення, яке полягає у тому, що службові особи ПАТ «Міський комерційний банк», за можливого сприяння службових осіб органів державної влади, зловживаючи своїми повноваженнями, із використанням кореспондентських рахунків відкритих вказаною банківською установою у «Meinl Bank Aktengesellscgatt» (Відень, Австрійська Республіка), вчинили фінансові операції, в результаті яких ПАТ «Міський комерційний банк» було спричинено тяжкі наслідки у розмірі понад 62 мільйонів євро;

- 25.05.2021 постановою прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури визначено підслідність кримінального провадження № 0000896 за Солом?янським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві;

- згідно з витягом з ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000409 від 17.09.2014, сформованого 05.10.2023, у цьому кримінальному провадженні здійснюється досудове розслідування щодо 43 кримінальних правопорушень, в т.ч. і щодо кримінальних правопорушень, внесених до ЄРДР 12.04.2021 на підставі ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 29.03.2021 у справі № 991/1870/21 (записи №33, №34, №35, №36);

- досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000409 від 17.09.2014 здійснюється Солом`янським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві, що підтверджується постановою про визначення підслідності кримінального провадження від 25.05.2021;

- ОСОБА_3 одержав пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого: 04.06.2020 - у кримінальному провадженні № 000127, 23.08.2016 - у кримінальному провадженні № 0001125, 04.06.2018 - у кримінальному провадженні №0000119, 26.05.2017 - у кримінальному провадженні № 0000409 та 26.12.2019 - у кримінальному провадженні № 0012569;

- 08.09.2023 ОСОБА_3 надіслав на адресу САП в електронній формі «клопотання в кримінальному провадженні, до якого відомості з його заяви про кримінальні правопорушення, які вчинила голова НБУ ОСОБА_4 внесені на виконання ухвали 991/1870/21», в якому просив направити йому пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, витяг з ЄРДР, копії постанов про групи слідчих та прокурорів, інших процесуальних рішень, а також про повідомлення щодо усіх процесуальних дій у цьому кримінальному провадженні.

З викладеного вбачається, що детективами Національного антикорупційного бюро України не здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва, яке було внесено на виконання ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 29.03.2021 на підставі заяви ОСОБА_3 від 05.03.2021 (справа № 991/1870/21).

Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта або клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Обов`язок слідчого/прокурора розглянути клопотання, що подано особою, якій Кримінальним процесуальним кодексом України надано таке право, передбачено частиною 1 статті 220 КПК України.

Із системного аналізу положень кримінально-процесуального законодавства висновується, що обов`язок щодо розгляду клопотань виникає у слідчого, який здійснює досудове розслідування у такому провадженні, та у прокурора, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням в конкретному кримінальному провадженні.

Отже, бездіяльність прокурора, про яку йде мова в п.1 ч.1 ст.303 КПК України, а саме нездійснення процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, може мати місце тільки під час досудового розслідування, яке розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що під час розгляду скарги ОСОБА_3 не було встановлено бездіяльності прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка може бути оскаржена відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, оскільки ними не здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні.

27.10.2023, після початку розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб САП, ОСОБА_3 подав клопотання/заяву про зміну вимог скарги та просив визнати бездіяльність уповноважених осіб, які не внесли відомості за його заявою про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 364 КК України, які вчинила Голова НБУ ОСОБА_4 , і які було зобов`язано внести до ЄРДР відповідною ухвалою, а також не вручили витяг з ЄРДР і не розглянули клопотання щодо цього кримінального провадження.

Таким чином, скаржник фактично ставить питання про не виконання ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 29.03.2021 у справі № 991/1870/21, як судового рішення, що набрало законної сили та підлягає безумовному виконанню, оскільки, на його думку, не внесено відомості до ЄРДР щодо всіх осіб, про яких йшла мова в його заяві від 05.03.2021. ОСОБА_3 вважає, що допущено бездіяльність, оскільки не здійснено процесуальну дію, яку уповноважені особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури зобов`язані були вчинити у визначений КПК України строк, тобто для виконання судового рішення.

Однак, як встановлено слідчим суддею, 12.04.2021 прокурором САП ОСОБА_13 внесено відомості із наступним викладом обставин: «Голова Національного банку України ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , директори-розпорядники ФГВФО, Голова Державної служби фінансового моніторингу України та підпорядковані їм особи, при здійсненні своїх повноважень стосовно факту виведення з ПАТ «Конверсбанк» (в подальшому «ПАТ Міський комерційний банк») через Meinl Bank Aktengesellscgatt 62 млн євро, вчинили кримінальні правопорушення» із попередньою правовою кваліфікацією за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364 КК України, що підтверджується наданою прокурором копією витягу з ЄРДР (станом на 21.04.2021).

Отже, ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 29.03.2021 у справі № 991/1870/21 було виконано, до ЄРДР внесено відомості за заявою ОСОБА_3 № VYH--01 від 05.03.2021 із викладом фактичних обставин, зазначених заявником. Те, що в подальшому старшим детективом НАБ України було змінено кваліфікацію кримінальних правопорушень у провадженні № 0000896, на висновки слідчого судді про виконання судового рішення не впливає.

Зважаючи на викладене, повторна вимога скаржника визнати бездіяльність прокурора САП щодо невнесення відомостей за його заявою, не може бути предметом оскарження у порядку статті 303 КПК України.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_14