Справа № 642/6660/23
Провадження №1-кс/642/3922/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року Ленінський районний суд м.Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001647 від 06.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 227 КК України,

встановив:

До слідчого судді надійшло вказане клопотання, в якому прокурор просила накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку, проведеного 04.12.2023 року в період часу з 16:14 по 20:54 год., нежитлового приміщення, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 345, з географічною координатою НОМЕР_1 , де здійснює свою господарську діяльність ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: 1) банки з ікрою ТМ «Gorbuscha Kaviar Silver bay» в кількості 440 банок, масою 140 грам кожна; 2) банки з ікрою ТМ «Deluxe Kaviar» в кількості 383 банки, масою 145 грам кожна; 3) банки з ікрою ТМ «Икра Лососевая зернистая Сахалин росия» з гербом на червоній кришці в кількості 63 банки, масою 140 грам кожна; 4) банки з ікрою ТМ «Norwegian Fiord DOM» в кількості 384 банки, масою 140 грам кожна; 5) банки з ікрою ТМ «Norwegian Fiord DOM Norway» в кількості 461 банка, масою 140 грам кожна; 6) банки з ікрою ТМ «Икра Щуки пастеризированая Сахалин росия» в кількості 108 банок, масою 140 грам кожна; 7) банки з ікрою ТМ «Caviar malossol Осетрова ікра Beluga» в кількості 277 банок, масою 130 грам кожна; 8) банки з ікрою ТМ «Ikrinka Lachskaviar икра горбуши» в кількості 164 банки, масою 140 грам кожна; 9) банки з ікрою ТМ «Kaspia Caviar Gorbuscha» в кількості 284 банки, масою 140 грам кожна; 10) банки з ікрою ТМ «Caviar malosol Alaska» в кількості 173 банки, масою 140 грам кожна; 11) банки з ікрою ТМ «Икра Лососевая зернистая Сахалин росия» без герба на червоній кришці в кількості 88 банок, з відсутністю маси на зовнішній частині банки; 12) банки з ікрою ТМ «Икра зернистая Сахалин росия» в кількості 70 банок, масою 140 грам кожна; 13) банки з ікрою ТМ « Astrakhan Caviar 5 звезд» в кількості 64 банки, масою 130 грам кожна; 14) банки з ікрою ТМ «Ікра лососева зерниста» в кількості 5 321 банка, масою 140 грам кожна оскільки вилучена ікряна продукція в кількості 8 280 банок; а також накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку нежитлового приміщення, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 345, з географічною координатою НОМЕР_1, де здійснює свою господарську діяльність ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведеного 04.12.2023 року в період часу з 16:14 по 20:54 год., а саме: ноутбук ТМ «Lenovo miix 320-10ICR», сірого кольору, з видимими слідами користування, з операційною системою Windows 10, без зовнішнього блокувального паролю, зарядний пристрій до нього, та лазерну консоль (миша).

В обгрунтування клопотання зазначено, що 06.11.2023 р. до ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 про те, що невстановлені особи умисно ввели в обіг небезпечну продукцію, що не відповідає вимогам щодо безпечності продукції, а саме продуктову ікру.

В ході досудового розслідування допитано, в якості потерпілого, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який повідомив, що 31.10.2023 р. в інтернеті побачив оголошення про продаж червоної ікри на сайті «Kidstaff», в якому був зазначений номер телефону НОМЕР_3 . Зацікавившись оголошенням потерпілий зателефонував за вищевказаним номером, слухавку якого підняв чоловік, який назвався ОСОБА_6 та повідомив, що має великий асортимент червоної та чорної ікри та запропонував надіслати фото свого товару у месенджері «Viber», на що потерпілий погодився. Через декілька днів потерпілий ОСОБА_6 обрав 9 банок ікри, серед яких 7 банок з червоною ікрою та 2 з чорною ікрою та 04.11.2023 сплатив замовлення загальною сумою 580 грн. на банківську картку № НОМЕР_4 ОСОБА_4 . Після чого, 06.11.2023 р. ОСОБА_6 отримав посилку, відправником якої зазначено ОСОБА_4 , з вищевказаними банками та вирішив скуштувати разом зі своєю дівчиною ОСОБА_5 . Через деякий час після сніданку ікрою потерпілий відчув біль в животі та нудоту. Звернувшись до лікарні в цей же день ОСОБА_6 отримав діагноз «гостра кишенькова інфекція».

Крім того, допитано в якості потерпілої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка повідомила, що її хлопець ОСОБА_6 знайшов оголошення з продажу ікри та вирішив замовити, обравши на свій розсуд 9 банок ікри. Далі, 06.11.2023 р. в першій половині дня ОСОБА_6 повідомив, що замовлення прибуло та приблизно о 12 год. повернувся додому з коробкою в якій містилось 9 банок ікри різних марок, одну з яких вирішили скуштувати одразу. Через деякий час після їжі потерпіла відчула біль в животі та нудоту, звернувшись до лікарні в цей же день ОСОБА_5 отримала діагноз «гостра кишенькова інфекція».

08.11.2023 р. з метою проведення лабораторних досліджень банок з продуктовою ікрою, які потерпілий ОСОБА_6 долучив до протоколу допиту потерпілого, до КП «САНЕПІДСЕРВІС» надіслано запит в порядку ст. 93 КПК України за результатом виконання якого надійшли висновки лабораторних досліджень в яких встановлено, що в усіх досліджуваних зразках виділені бактерії групи кишкової палички (Е. солі), та встановлено перевищення вмісту кадію, що не відповідає вимогам НД: МВ 15.2-5.3-001:2006 «Порядок санітарно - мікробіологічного контролю виробництва продукції з риби та інших водних живих ресурсів на підприємствах та суднах», наказ МОЗ України від 22.05.2020 № 1238 Про внесення змін до Державних гігієнічних правил і норм «Регламент максимальних рівнів окремих забруднюючих речовин у харчових продуктах» відповідно.

21.11.2023 р. слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_8 винесено уточнюючу постанову щодо проведення експертизи харчових продуктів за результатом виконання якої надійшов висновок експерта № 24899 від 27.11.2023, про те, що надані на дослідження зразки є штучними продуктами і виготовлені на основі желатину або агару. Крім того, вміст банки зразків № 2,3,5 не відповідає заявленому вмісту на етикетці товару, вміст банки зразків № 1,4,6 дослідити заявленому вмісту на етикетці банки не уявляється за можливим у зв`язку з написами лише іноземною мовою.

Крім того, під час досудового розслідування надано доручення оперативним співробітникам про проведення слідчих (розшукових) дій в ході виконання якого надійшов рапорт ст. о/у СКП ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області про те, що до вчинення вказаного злочину можливо причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснює свою господарську діяльність в приміщенні господарчого корпусу, який має координати НОМЕР_1 та розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Візуальним оглядом в межах публічно доступного перебування встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 розташована трьох поверхова будівля до якої прибудована одноповерхова будівля вхід до якої здійснюється через сірі металеві ворота та яка має координати НОМЕР_1.

04.12.2023 в період часу з 16:14 по 20:54 год., на підставі Ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 від 30.11.2023 проведено обшук нежитлового приміщення розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з географічною координатою НОМЕР_1 , де здійснює свою господарську діяльність ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході проведення якого вилучено вищезазначене майно та продукцію.

Постановою слідчого від 05.12.2023 вищеперелічену вилучену документацію, продукцію, печатку та ноутбук визнано речовим доказом по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за № 0001647 від 06.11.2023 за ст. 227 КК України.

Метою застосування арешту на майно прокурор в клопотанні зазначила - для проведення подальшого досудового розслідування та встановлення осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення; для збереження речових доказів; наявності підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених КК України ; або у випадку несення підозрюваним/обвинуваченим цивільної відповідальності.

Прокурор в судовому засіданні вимоги клопотання підтримала та просила задовольнити.

Власник майна та його адвокат в судове засідання не з`явились, про дату і час розгляду повідомлялись своєчасно і належним чином, надали заяву про розгляд клопотання без їх участі.

Згідно ч.1 ст. 172 КПК України, неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вислухавши прокурора, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділенням ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001647 від 06.11.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ст. 227 КК України.

Диспозиція ст. 227 КК України передбачає відповідальність за умисне введення в обіг (випуск на ринок України) небезпечної продукції, тобто такої продукції, що не відповідає вимогам щодо безпечності продукції, встановленим нормативно-правовими актами, якщо такі дії вчинені у великих розмірах. Санкція статті передбачає покарання у вигляді штрафу від трьох тисяч до восьми тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно із ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст. 171 КПК України передбачено, що в клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1)можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

В обгрунтування необхідності накладення арешту прокурором в клопотанні зазначені норми КПК України про збереження речових доказів, про цивільну відповідальність особи, якою завдано шкоду, та про конфіскацію/спеціальну конфіскацію майна.

Всупереч зазначеним положенням та обгрунтуванням прокурора, слідчим суддею не встановлено та прокурором не доведено підстав вважати, що таке майно може підлягати конфіскації/спеціальній конфіскації, оскільки санкцією ст. 227 КК України не передбачено такого додаткового покарання.

Крім того, відсутні відомості про наявність цивільного позову у даному кримінальному провадженні.

Окрім цього, прокурором не вказано та не мотивовано, які конкретно слідчі дії необхідно провести із вилученим майном.

Постанов про проведення експертиз матеріали клопотання не містять та прокурором в судовому засіданні не зазначено про їх призначення.

Таким чином, всупереч п.1 ч.2 ст. 173 КПК України, прокурором не зазначено конкретну правову підставу для арешту майна.

Також слідчим суддею береться до уваги, що жодній особі у даному кримінальному провадженні не вручено повідомлення про підозру.

Також враховується, що частина вилученого майна є продукцією, яка може швидко псуватись, і для якої необхідні спеціальні умови зберігання.

В той час, положеннями ч.6 ст. 100 КПК України визначено, що речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню: 1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження; 2) передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження; 3) знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан; 4) передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.

У випадках, передбачених цією частиною, речові докази фіксуються за допомогою фотографування або відеозапису та докладно описуються. У разі необхідності може бути збережений зразок речового доказу, достатній для його експертного дослідження або інших цілей кримінального провадження.

Однак, такі зразки для дослідження відібрані не були, спеціальні умови для зберігання такого майна, у випадку його арешту, не облаштовані.

Щодо арешту ноутбуку, слідчий суддя зазначає наступне.

Положеннями ч.2 ст. 168 КПК України зазначено, що Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. У разі необхідності слідчий чи прокурор виготовляє за допомогою технічних, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 30.11.2023 надано дозвіл на проведення обшуку в приміщеннях господарчого корпусу, яке має координати НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , в якому здійснює свою господарчу діяльність ФОП ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою відшукання речей та документів, які можуть бути використані як докази в цьому кримінальному провадженні, а саме: банківських карток, сім карток, робочих та чорнових записів, дозвільних документів на виробництво, засобів для пакування (коробки, наліпки, банки, тощо), готової продукції, обладнання та сировини для виготовлення продукції, які мають важливе значення для подальшого проведення всебічного та об`єктивного досудового розслідування.

Всупереч вищезазначеному, ухвалою на проведення обшуку не надавався дозвіл на вилучення комп`ютерної техніки.

Крім того, доказів необхідності вилучення техніки із наявною на ній інформації для проведення експертного дослідження, прокурором не надано.

Також слідчий суддя звертає увагу, що доказів обмеження власником доступу до ноутбуку не надано, а також враховується, що пристрій не був захищений системою захисту, що не перешкоджало виготовлення копії інформації, наявної на пристрої, без вилучення останнього.

Таким чином, в матеріалах клопотання відсутні належні і допустимі докази, які б поза розумним сумнівом доводили необхідність арешту на майно, та що такий ступінь втручання в права особи є виправданим.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання.

Відповідно п.2 ч.1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 98, 169, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалив:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст судового рішення складено 18.12.2023.

Слідчий суддя