У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на бездіяльність Ужгородського районного управління ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

ІНФОРМАЦІЯ_2 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою на бездіяльність Ужгородського районного управління ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення від 11.09.2023 року № 16618.

Із матеріалів скарги вбачається, що 11.09.2023 року скаржником ІНФОРМАЦІЯ_2 було направлено повідомлення № 16618 до Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області про кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 114-1 КК України «Перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань» скоєне громадянином ОСОБА_3 .

Станом на подання даної скарги до суду слідчими Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато.

Натомість 03.10.2023 року за № 14838/106/25-2023 з Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення про реєстрацію повідомлення про кримінальне правопорушення в інформаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції» Ужгородського РУП від 14.09.2023 року за № 14838 та проведення перевірки згідно вимог ЗУ «Звернення громадян».

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 17.10.2023 року, дана скарга визначена для розгляду слідчому судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 .

За ухвалою від 17.10.2023 року судом було відкрите провадження за скаргою.

Скаржник у судове засідання не прибув, причини неприбуття не повідомив.

Слідчий також не прибув на розгляд скарги, причини неприбуття суду не повідомив.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності, суд прийшов до наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24. години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому згідно із п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України та абз. 5 п. 1 глави 2 розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Така позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшов висновку в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 за № 9-49/0/4-17 з приводу того, що КПК передбачає внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

З долученої до скарги заяви вбачається, що скаржник порушував питання про необхідність реєстрації відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за фактом можливого вчинення злочину, а саме те, що адвокат ОСОБА_3 11.09.2023 року за номером 102 повідомив, що працівники ІНФОРМАЦІЯ_3 позбавили волі та незаконно утримують громадянина ОСОБА_4 у своєму приміщенні, що на думку скаржника є складом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, тобто перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України в особливий період.

Частина 1 статті 114-1 КК України встановлює кримінальну відповідальність за перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період.

При цьому суб`єктивна сторона злочину характеризується виною у формі умислу.

Проаналізувавши подану скаргу та долучене до неї повідомлення про кримінальне правопорушення, а також додані до них докази, слідчий суддя вважає, що в них відсутні відомості, які би могли об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення кримінального правопорушення, а заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування. Із заяви про злочин не вбачається умислу адвоката ОСОБА_3 саме на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, а лише дії спрямовані на захист прав людини, що є прямим обов`язком адвоката.

Натомість у заяві висловлене загальне припущення про ймовірне вчинення протиправних дій, яке скаржник робить, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному припущеннях та факти, викладені у поданій заяві достовірно не свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

У цьому контексті важливим є Висновок від 01.07.2013 Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства. Так, судова палата у кримінальних справах Верховного Суду України дійшла висновку, що для забезпечення незалежності суддів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочин, яке пов`язане зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Дослідивши скаргу заявника та зміст повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки в поданому заявником повідомленні відсутні достатні відомості щодо вчинення суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину.

Враховуючи те, що скаржником не було надано достатніх відомостей, які б свідчили про об`єктивно існуючі факти вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що невнесення уповноваженими особами Ужгородського районного управління ГУНП в Закарпатській області відомостей про вчинення кримінального правопорушення після отримання заяви про злочин від 11.09.2023 року № 16618 не є протиправним та відповідає вищезазначеним вимогам діючого законодавства, а тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити повністю у задоволенні скарги ІНФОРМАЦІЯ_1 на бездіяльність Ужгородського районного управління ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1