Справа № 752/8739/23
Провадження № 1-кс/752/3489/23
У Х В А Л А

05.05.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001218 від 03.05.2023р.,

в с т а н о в и в:

слідчий СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001218 від 03.05.2023р.

Клопотання обгрунтовано тим, що в провадженні СВ Голосіївського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001218 від 03.05.2023р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України.

04.05.2023 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.263 КК України.

Посилаючись на обгрунтованість підозри, ризики, передбачені ст.177 КПК України, тяжкість злочину, неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити, посилаючись на обгрунтованість підозри, ризики, передбачені ст.177 КПК України та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Адвокат ОСОБА_4 не заперечував проти застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, однак просив обмежити його у нічний час,враховуючи дані, що характеризують особу його підзахисного, а також те, що він має постійне місце роботи.

Підозрюваний підтримав свого захисника.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Голосіївського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001218 від 03.05.2023р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

04.05.2023 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.263 КК України.

Слідчий звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з положеннями ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.

Так у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, що підтверджується письмовими доказами, долученими до клопотання.

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних до доказів, долучених до клопотання, для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину і подальше його переслідування є виправданим.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри, слідчий суддя приймає до уваги дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, має постійний дохід, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, утриманців не має.

Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.

В даному випадку слідчий суддя приймає до уваги, що досудове розслідування триває, не вчинені всі необхідні слідчі дії з метою зібрання доказів, а тому, враховуючи ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: можливе переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, вчинення інших кримінальних правопорушень, які знайшли своє підтвердження в ході розгляду клопотання, обставини, визначені ст.178 КПК України, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.5 ст.194 КПК України, надасть можливість запобігти наявним ризикам, забезпечить дієвість кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а крім того не призведе до порушення особистих прав підозрюваного та захистить інтереси інших учасників кримінального провадження.

Більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити, на думку слідчого судді, виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, на даній стадії досудового розслідування, враховуючи наявні ризики.

На час розгляду клопотання будь-які особи не звертались до слідчого судді з клопотанням про передачу підозрюваного на поруки, що позбавляє можливості слідчого суддю надати оцінку можливості застосування даного виду запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, клопотання слідчого підлягає задоволенню частково.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 193-196, 369-372 КПК України

у х в а л и в:

клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001218 від 03.05.2023р.. задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22.00 год. до 06.00 год. наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на підставі ч.5 ст.194 КПК України наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження за першою вимогою,

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання;

- утриматись від спілкування з свідками у даном кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали в межах строку досудового розслідування до 03.07.2023 р.

Ухвалу надіслати на виконання до управління поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя