Справа № 369/755/24
Провадження №1-кс/369/275/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 , про продовження дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000010, порушеного за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 127 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 , про продовження дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000010, порушеного за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 127 КК України.

Свої вимоги мотивує тим, що встановлено, що 12.07.2020 близько 21 години 00 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , перебуваючи поблизу озера в с. Малютянка Фастівського району Київської області, де в той же час перебував раніше незнайомий їм неповнолітній ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з яким у них раптово виник словесний конфлікт через висловлене ОСОБА_9 зауваження останнім, в результаті якого у ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 виник злочинний умисел на заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_9 .

З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, цього ж дня близько 22 годин 20 хвилин пішли додому до ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 , де повідомили ОСОБА_10 та ОСОБА_11 про свої наміри, на які останні погодилися та взявши з дому дерев`яну биту останні пішли до озера за адресою: АДРЕСА_2 .

В подальшому, того ж дня, близько 23 години 00 хвилин ОСОБА_5 , діючи спільно з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на завдання потерпілому ОСОБА_9 тілесних ушкоджень, тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність здоров`я людини, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, підійшли до останнього та в присутності ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , які спостерігали за навколишньою обстановкою задля перешкоджання стороннім особам припинити їх незаконні дії, в той час, коли ОСОБА_8 , керуючись спільним умислом, завдав потерпілому близько 4 ударів кулаками рук в область лобної ділянки голови.

Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 почергово нанесли кожен по одному удару кулаком руки в область потиличної ділянки голови потерпілого ОСОБА_9 .

В подальшому, реалізовуючи спільний злочинний умисел, ОСОБА_10 та ОСОБА_11 підійшли до ОСОБА_9 та утримували його, тим самим долаючи його волю до опору, а ОСОБА_5 та ОСОБА_7 спостерігали за навколишньою обстановкою задля перешкоджання стороннім особам припинити їх незаконні дії, в той час, коли ОСОБА_8 з метою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень нанесених способом, що має характер особливого мучення щодо ОСОБА_9 , які виразилися у багаторазовому нанесенні ударів по різним частинам тіла, завдав удари кулаком в область лівого передпліччя та один удар в область задньої поверхні грудної клітки ОСОБА_9 . Після чого, ОСОБА_8 , взявши в праву руку, принесену з собою дерев`яну биту, наніс ОСОБА_9 один удар по правій задній частині передпліччя, не менше 3 ударів по лівій та правій задньо-бокових поверхнях грудної клітки, один удар в поперекову область та не менше 3 ударів по задній поверхні правого стегна.

Від отриманих ударів ОСОБА_9 втратив рівновагу та впав на коліна і почав благати, щоб останні припинили його бити та не вбивали. Однак, ОСОБА_8 , продовжуючи реалізовувати спільний злочинний умисел, спрямований на завдання тілесних ушкоджень потерпілому, тримаючи дерев`яну биту в правій руці наніс нею ОСОБА_9 ще 3 удари по животу з права та 1 удар по задній поверхні грудної клітки в області хребта, після чого неповнолітній ОСОБА_9 впав на землю, втративши свідомість та в подальшому помер.

Відповідно до висновку комісійної судово-медичної експертизи ГБ СМЕ МОЗ України №1/23 від 14.08.2023 встановлено: при судово-медичному дослідженні трупа неповнолітнього ОСОБА_9 та гістологічних препаратів були виявлені морфологічні ознаки раптової зупинки серця, ознаки гострої альвеолярної і фокальної емфіземи та ознаки реакції на стрес у вигляді початкового перерозподілу крові у тканині нирки, деліпідизації кори наднирників і вогнищевих дрібних крововиливів в їх мозковому шарі. В той же час не були виявлені ознаки, які б вказували на наявність черепно-мозкової травми, забій серця та травматизацію рефлексогенних зон, що могло б обумовити рефлекторну зупинку серця.

Також, під час проведення даної комісійної судово-медичної експертизи встановлено, що під час подій, які відбувалися 12.07.2020 у неповнолітнього ОСОБА_9 в розумінні такого визначення «тілесного ушкодження», як порушення анатомічної цілісності тканин, органів та їх функції, що виникає як наслідок дії психічного зовнішнього ушкоджуючого фактору, виникла (існує прямий причинно-наслідковий зв`язок) гостра реакція на стресову ситуацію з розвитком гострої серцево-легеневої недостатності. Неповнолітній ОСОБА_9 шляхом розвитку гострої реакції на стресову ситуацію, отримав тілесне ушкодження у вигляді гострої серцево-легеневої недостатності, яке призвело до настання його смерті, а отже, згідно «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених Наказом МОЗ України від 17 січня 1995р. №6, зареєстрованих Міністерством юстиції України 26 липня 1995р. за №255/791, узгоджених з Верховним Судом України, Генеральною прокуратурою України, Службою безпеки України, Міністерством внутрішніх справ України, має ознаки тяжкого тілесного ушкодження.

При судово-медичній експертизі трупа неповнолітнього ОСОБА_9 було виявлено:

- синці - в лобній області по центру та зліва (3); в лобній області справа (1); на волосистій частині потиличної області в нижній її частині зліва та справа (2); в області правого зап`ястка (1); на передній черевній стінці справа в проекції передньої верхньої ості правої клубової кістки (3); на передній поверхні області лівого плечового суглоба (1); на задній поверхні грудної клітки (1); на правій та лівій сідницях (2); відповідно до ушкоджень вогнищеві крововиливи в м`які тканини; на задній поверхні правого передпліччя в середній третині (1); на зовнішній поверхні правого стегна в нижній третині (1); на задній поверхні грудної клітки в верхній третині по ходу хребта (1); на правій задньо-боковій поверхні грудної клітки (1); на лівій задньо-боковій поверхні грудної клітки (1); в поперековій області по центру (1); на задній поверхні правого стегна в верхній та середній третинах (2); на задній поверхні правого стегна в верхній третині (1); на правій боковій поверхні грудної клітки в нижній третині (1); відповідно до ушкоджень вогнищеві крововиливи в м`які тканини;

-садна - на тильній поверхні проксимальної фаланги 2-го пальця правої кисті (1), на задній поверхні лівого плеча в верхній третині (1); садна на фоні синців на внутрішній поверхні правого передпліччя в середній третині (1); на задній поверхні області лівого ліктьового суглоба (1); на задньо-внутрішній поверхні області лівого ліктьового суглоба (5); відповідно до ушкоджень вогнищеві крововиливи в м`які тканини;

-неповний перелом 8-го ребра справа з вогнищевими крововиливами в м`які тканини.

Крім цього, 12.07.2020 близько 21 години 00 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , перебуваючи поблизу озера в с. Малютянка Фастівського району Київської області, де в той же час перебував раніше незнайомий їм неповнолітній ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з яким у них раптово виник словесний конфлікт через висловлене ОСОБА_9 зауваження останнім, в результаті якого у ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , виник злочинний умисел на катування потерпілого ОСОБА_9 , тобто на заподіяння фізичних страждань, шляхом вчинення насильницьких дій, з метою його покарати за вчинені ним дії, а саме за висловлене зауваження.

З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, цього ж дня близько 22 годин 20 хвилин пішли додому до ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 , де повідомили ОСОБА_10 та ОСОБА_11 про свої наміри, на які останні погодилися та взявши з дому дерев`яну биту останні пішли до озера за адресою: АДРЕСА_2 .

В подальшому, того ж дня, близько 23 години 00 хвилин ОСОБА_5 діючи спільно за попередньою змовою з ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , реалізовуючи свій умисел, спрямований на катування потерпілого ОСОБА_9 , а саме на умисне заподіяння фізичного страждання, шляхом вчинення насильницьких дій відносно нього з метою покарати його, підійшли до неповнолітнього ОСОБА_9 та в присутності ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які спостерігали за навколишньою обстановкою задля перешкоджання стороннім особам припинити їх незаконні дії, в той час, коли ОСОБА_8 , керуючись спільним умислом, завдав потерпілому близько 4 ударів кулаками рук в область лобної ділянки голови.

Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 почергово нанесли кожен по одному удару кулаком руки в область потиличної ділянки голови потерпілого ОСОБА_9 .

В подальшому, реалізовуючи спільний злочинний умисел, ОСОБА_10 та ОСОБА_11 підійшли до ОСОБА_9 та утримували його, тим самим долаючи його волю до опору, а ОСОБА_5 та ОСОБА_7 спостерігали за навколишньою обстановкою задля перешкоджання стороннім особам припинити їх незаконні дії, в той час, коли ОСОБА_8 з метою заподіяння тілесних ушкоджень нанесених способом, що має характер особливого мучення щодо ОСОБА_9 , які виразилися у багаторазовому нанесенні ударів по різним частинам тіла, завдав удари кулаком в область лівого передпліччя та один удар в область задньої поверхні грудної клітки ОСОБА_9 . Після чого, ОСОБА_8 , взявши в праву руку, принесену з собою дерев`яну биту, наніс ОСОБА_9 один удар по правій задній частині передпліччя, не менше 3 ударів по лівій та правій задньо-бокових поверхнях грудної клітки, один удар в поперекову область, та не менше 3 ударів по задній поверхні правого стегна.

Від отриманих ударів ОСОБА_9 втратив рівновагу та впав на коліна і почав благати, щоб останні припинили його бити та не вбивали.

Однак, ОСОБА_8 , продовжуючи реалізовувати спільний злочинний умисел, спрямований на заподіяння потерпілому сильного фізичного болю, фізичного та морального страждання за висловлені потерпілим зауваження, з метою покарати потерпілого, у присутності друзів та знайомих потерпілого, тримаючи дерев`яну биту в правій руці наніс нею ОСОБА_9 ще 3 удари по животу з права та 1 удар по задній поверхні грудної клітки в області хребта, після чого неповнолітній ОСОБА_9 впав на землю, втративши свідомість та в подальшому помер.

Відповідно до висновку комісійної судово-медичної експертизи ГБ СМЕ МОЗ України № 1/23 від 14.08.2023 встановлено, що під час подій, які відбувалися 12.07.2020 у неповнолітнього ОСОБА_9 в розумінні такого визначення «тілесного ушкодження», як порушення анатомічної цілісності тканин, органів та їх функції, що виникає як наслідок дії психічного зовнішнього ушкоджуючого фактору, виникла (існує прямий причинно-наслідковий зв`язок) гостра реакція на стресову ситуацію з розвитком гострої серцево-легеневої недостатності. Неповнолітній ОСОБА_9 шляхом розвитку гострої реакції на стресову ситуацію, отримав тілесне ушкодження у вигляді гострої серцево-легеневої недостатності, яке призвело до настання його смерті, а отже, згідно «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених Наказом МОЗ України від 17 січня 1995р. №6, зареєстрованих Міністерством юстиції України 26 липня 1995р. за №255/791, узгоджених з Верховним Судом України, Генеральною прокуратурою України, Службою безпеки України, Міністерством внутрішніх справ України, має ознаки тяжкого тілесного ушкодження.

При судово-медичній експертизі трупа неповнолітнього ОСОБА_9 було виявлено:

- синці - в лобній області по центру та зліва (3); в лобній області справа (1); на волосистій частині потиличної області в нижній її частині зліва та справа (2); в області правого зап`ястка (1); на передній черевній стінці справа в проекції передньої верхньої ості правої клубової кістки (3); на передній поверхні області лівого плечового суглоба (1); на задній поверхні грудної клітки (1); на правій та лівій сідницях (2); відповідно до ушкоджень вогнищеві крововиливи в м`які тканини; на задній поверхні правого передпліччя в середній третині (1); на зовнішній поверхні правого стегна в нижній третині (1); на задній поверхні грудної клітки в верхній третині по ходу хребта (1); на правій задньо-боковій поверхні грудної клітки (1); на лівій задньо-боковій поверхні грудної клітки (1); в поперековій області по центру (1); на задній поверхні правого стегна в верхній та середній третинах (2); на задній поверхні правого стегна в верхній третині (1); на правій боковій поверхні грудної клітки в нижній третині (1); відповідно до ушкоджень вогнищеві крововиливи в м`які тканини;

-садна - на тильній поверхні проксимальної фаланги 2-го пальця правої кисті (1), на задній поверхні лівого плеча в верхній третині (1); садна на фоні синців на внутрішній поверхні правого передпліччя в середній третині (1); на задній поверхні області лівого ліктьового суглоба (1); на задньо-внутрішній поверхні області лівого ліктьового суглоба (5); відповідно до ушкоджень вогнищеві крововиливи в м`які тканини;

-неповний перелом 8-го ребра справа з вогнищевими крововиливами в м`які тканини.

Згідно з висновком комісійної судово-медичної експертизи КЗ ЛОР Львівське обласне бюро СМЕ №78 від 16.09.2021 термін «страждання» не є медичним терміном, у зв`язку з чим дати категоричну відповідь на запитання членам комісії не надається можливим. Однак, слід зазначити, що удари по тілу тупими предметами з силою, що залишають на тілі тілесні ушкодження (в даному випадку множинні синці та садна з підшкірними гематомами у вигляді крововиливів в місцях їх розташування) супроводжуються значно вираженим відчуттям фізичної болі, психоемоційним стресом, тим більше у такій кількості 33 удари, та призводять до фізичного навантаження та психоемоційного збудження.

20.10.2023 року у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України, слідчим у кримінальному провадженні за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні зазначених вище кримінальних правопорушень.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

31.10.2023 ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області до підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання.

Постановою керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області від 18.12.2023 року строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 20.01.2024 року включно. Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15.01.2024 строк запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 продовжено до 20.01.2024 року включно.

Так, за доручення старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області слідчим у кримінальному провадженні підозрюваного ОСОБА_5 08.01.2024 було повідомлено про завершення досудового розслідування та можливість підозрюваного ОСОБА_5 ознайомитися з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.

Зазначає, що критерій складності даного кримінального провадження є визначальним. Так, матеріали досудового розслідування даного кримінального провадження, налічують 7 томів, в яких окрім паперових документів містяться й матеріали відеозаписів проведення слідчих дій зі свідками даних кримінальних правопорушень, тобто обсяг матеріалів досудового розслідування є значним.

Крім того, у даному кримінальному провадженні 5 осіб, які підозрюються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 127 КК України (тобто підозрюються у вчиненні тяжких злочинів, скоєних проти життя людини), три з яких перебувають під вартою, а підозрюваний ОСОБА_10 взагалі перебуває в лікарні на стаціонарному лікуванні після оперативного втручання. Тобто в даному випадку органу досудового розслідування необхідно надати для ознайомлення 7 томів матеріалів досудового розслідування разом з відеофайлами п`ятьом підозрюваним та трьом захисникам, це при тому, що до цих п`ятьох підозрюваних застосовані різні запобіжні заходи. В цьому і полягає специфіка проведення такої процесуальної дії, як ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, тому що для ознайомлення великого кола осіб, необхідний значний обсяг часу, задля забезпечення учасників кримінального провадження в особі підозрюваних та захисників підозрюваних, з метою їх подальшого захисту.

Так, строк дії запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 визначено до 18.01.2024, однак об`єктивно ознайомитися з матеріалами досудового розслідування та скерувати обвинувальний акт до закінчення дії запобіжного заходу, не можливо у зв`язку зі складністю кримінального провадження.

Крім того, наявні ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, дають підстави для продовження дії запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 на час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та скерування обвинувального акту до суду.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що в ході здійснення досудового розслідування не встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце роботи, на утриманні непрацездатних членів сімї, тобто не має таких міцних соціальних зв`язків, які б унеможливили його переховування від органу досудового розслідування та/або суду. Водночас, стороною обвинувачення не встановлено стримуючих факторів, які б свідчили, що підозрюваним не будуть вживатися перешкоди для запобігання відправлення правосуддя у спосіб неявки в судове засідання. Враховуючи ці обставини і тяжкість вчинених ним кримінальних правопорушень, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на свідків, іншого підозрюваного, експерта у цьому ж кримінальному провадженні, необхідно зазначає наступне. Так, 13.07.2020 СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області було порушене кримінальне провадження №0002796, за ч. 4 ст. 296 КК України. В подальшому ОСОБА_11 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України та в подальшому обвинувальний акт скеровано до суду. Постановою від 28.09.2022 прокурором групи прокурорів у кримінальному провадженні №0002796 матеріали досудового розслідування були виділені у кримінальне провадження №0000001. Оскільки в ході ознайомлення в порядку ст. 290 КПК України з матеріалами досудового розслідування, сторона захисту отримала інформацію про свідків, які є у даному кримінальному провадженні (їх місце проживання, анкетні дані, контактні номери), та які у кримінальному провадженні №0000010 від 26.01.2022 року додатково допитані та з якими проведені необхідні слідчі дії, то є реальна загроза того, що задля зміни їх показань, які згідно норм КПК України суд досліджує безпосередньо під час судового засідання, підозрюваний може чинити тиск на свідків, враховуючи те, що в тому числі на підставі їх показань під час досудового розслідування було встановлено, що в діях ОСОБА_5 є склад кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 127 КК України.

Також не виключається можливість чинити тиск на інших підозрюваних у кримінальному провадженні, а також особливо чинити тиск на експерта. Дане твердження заслуговує наразі на особливу увагу. Так, в матеріалах кримінального провадження №0000010 від 26.01.2022 наявні висновки комісійних судово-медичних експертиз, які складалися експертами різних установ, тому для зміни їх можливих показань в суді, якщо такий допит буде в подальшому заявлений під час судового засідання, сторона захисту може чинити тиск на експерта задля зміни його показань щодо роз`яснення висновку.

Враховуючи викладене, орган досудового розслідування вважає за необхідне продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 на час ознайомлення його з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.

На даний час сукупний строк перебування ОСОБА_5 під цілодобовим домашнім арештом становить менше шести місяців, а строк ознайомлення стороною захисту із матеріалами кримінального провадження, відповідно до положень ч. 5 ст. 219 КПК України не включається у загальний строк досудового розслідування, а тому беручи до уваги положення ч. 3 ст. 197 КПК України, сторона обвинувачення доходить висновку про можливість продовження застосованого до нього запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Тобто, для організації якісного ознайомлення підозрюваного з матеріалами досудового розслідування, органу державної влади в особі органу досудового розслідування, потрібно надати можливості для такого ознайомлення, що визначається питанням часу, який необхідний для такого ознайомлення в умовах тримання під вартою.

З огляду на викладене, сторона обвинувачення вважає, що продовження застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, є обґрунтованою та необхідною мірою, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні умисних тяжких кримінальних правопорушень, максимальним покаранням за який є позбавлення волі строком до 10 років, у зв`язку з чим, на думку сторони обвинувачення, існує ймовірний ризик, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних та експерта у цьому кримінальному провадженні.

На підставі вищевикладеного, прокурор просив продовжити дію стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_3 , з продовженням дії обов`язків на строк два місяці.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримала, просила суд продовжити дію запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

У судовому засіданні захисник та підозрюваний заперечували щодо задоволення клопотання та просили відмовити у клопотанні прокурора. Крім цього, адвокат ОСОБА_4 просив суд відмовити у розгляді поданного клопотання, оскільки воно подане з порушенням строків, передбачених КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного висновку.

Як вбачається з наданих суду матеріалів, слідчим відділом ВП №1 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, за процесуального керівництва Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області, здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення № 0000010, порушеного за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 127 КК України.

20.10.2023 року у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України, слідчим у кримінальному провадженні за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні зазначених вище кримінальних правопорушень.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

31.10.2023 ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області до підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання.

Постановою керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області від 18.12.2023 року строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 20.01.2024 року включно.

Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15.01.2024 строк запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 продовжено до 20.01.2024 року включно.

Так, за доручення старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області слідчим у кримінальному провадженні підозрюваного ОСОБА_5 08.01.2024 було повідомлено про завершення досудового розслідування та можливість підозрюваного ОСОБА_5 ознайомитися з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.

Так, строк дії запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 визначено до 18.01.2024, однак об`єктивно ознайомитися з матеріалами досудового розслідування та скерувати обвинувальний акт до закінчення дії запобіжного заходу, не можливо у зв`язку зі складністю кримінального провадження.

Так, при розгляді клопотання та вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя повинен переконатися, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати або з`явились нові ризики, які виправдовують застосування такого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про продовження існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відзначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Продовжуючи застосування такого виду запобіжного заходу як домашнього арешту, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної, з огляду на те, що у даному кримінальному провадженні необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій.

Так, прокурором у клопотанні та в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які мають враховуватися під час вирішення вказаного питання.

Крім цього, слідчий суддя при продовженні запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , враховує його процесуальну поведінку під час досудового розслідування, а саме те, що останній відмовився від підпису про отримання клопотання про продовження дії запобіжного заходу та крім цього, до слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області подано клопотання про встановлення строку для ознайомлення ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя оцінюючи твердження адвоката ОСОБА_4 щодо неможливості розгляду вказаного клопотання у зв`язку з недотримання строків подачі, звертає увагу на положення ч. 6 ст.181 КПК України, згідно якої строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Згідно ч.4 ст.199 КПК України, згідно якої слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

На підставі вищевикладеного, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкримінованими статтями, конкретні обставини вчинення кримінальних правопорушень, та особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що вищезазначені обставини є достатніми для продовження застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 30 діб, а тому клопотання підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 177, 178, 179, 184, 194, 196, 309, 532 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, освіта вища, не одруженому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимому, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_3 , в межах строків досудового розслідування, на 30 діб, а саме до 16 лютого 2024 року (включно).

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді та суду;

- не відлучатися зі свого місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_3 , без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у вказаному провадженні.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КК України визначити строком до 14 лютого 2024 року.

Ухвала може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 19.01.2024 року о 11:30 год.

Слідчий суддя Наталія ПІНКЕВИЧ