Справа № 761/1200/24
Провадження № 1-кс/761/1558/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007.

Клопотання мотивоване тим, що детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000007 від 26.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч 5 ст. 27 ч. 1 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України.

Прокурор у клопотанні зазначає, що організована група осіб у період з 01.01.2021 по теперішній час, діючи умисно, усвідомлюючи злочинний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, ухилились від сплати податків, зборів та обов`язкових платежів в особливо великих розмірах використовуючи реквізити ризикових підприємств, серед яких: ТОВ «РОЗАЛІК» (), ТОВ «СИТИГРИИНТ» (), ТОВ «ЮМЕЙТІС» (), ТОВ «ПЛАНТАСФЕРА» (), ТОВ «РОСАН АГРОРАЙЗ» (), ТОВ «ФЛОРУМ» (), ТОВ «АЗОРЕ» (), ТОВ «ХВІТБЕН ОПТІ» (), ТОВ «ФАЙНЕСТ ГРУП» (), ТОВ «АЗІМІНА» (), ТОВ «ХАЛІФАКС СТОР» (), ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН» (), ТОВ «АВАЛАНЖ ГРУП» () та інших.

Як вказує прокурор у клопотанні, у ході досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН» та ТОВ «АВАЛАНЖ ГРУП» організували схему, використовуючи підприємства транзитно-конвертаційної спрямованості, серед яких: ТОВ «АЗОРЕ», ТОВ «ХВІТБЕН ОПТІ», ТОВ «РОСАН АГРОРАЙЗ», ТОВ «ФАЙНЕСТ ГРУП», ТОВ «ФЛОРУМ» та з метою мінімізації податкових зобов`язань зі сплати ПДВ у розмірі 20% формують власний податковий кредит шляхом документального оформлення безтоварних операцій від підконтрольних підприємств-імпортерів, серед яких: ТОВ «РОЗАЛІК», ТОВ «СИТИГРИИНТ», ТОВ «ЮМЕЙТІС» та інших. Встановлено, що вказані підприємства транзитно-конвертаційної спрямованості зареєстровані на підставних осіб, не мають основних та транспортних засобів, достатньої кількості кваліфікованого персоналу для проведення фінансово-господарської діяльності у задекларованих обсягах, а також використовують спільні ІР-адреси для подачі податкової звітності, що свідчить про фактичне керування такими підприємствами організаторами «конвертаційного центру».

Висновком аналітичного продукту встановлено, що службовими особами ТОВ «АВАЛАНЖ ГРУП», у період з 01.01.2021 по 30.06.2023 сформовано податковий кредит з ПДВ за рахунок безтоварних операцій, здійснених шляхом створення штучного ланцюга постачання товару, то на порушення пп. 44.1 ст. 44, п. 198.1 ст. 198, п. 201.10 ст. 201 ПКУ, Закону № 996 такі дії можуть призвели до безпідставного формування податкового 36 кредиту з ПДВ на загальну суму 8 006 784,86 грн, в результаті взаємовідносин із ТОВ «АЗОРЕ», ТОВ «ХВІТБЕН ОПТІ», ТОВ «БІЗНЕС-ЛОГИСТИК» та ТОВ «ФІРМА ПРОМЕНАД АТЛАС», попередня назва ТОВ «ФЛОРУМ») та по ланцюгу постачання від підприємств імпортерів ТОВ «РОЗАЛІК», ТОВ «СИТИГРИИНТ», ТОВ «ЮМЕЙТІС».

Крім того, висновком аналітичного продукту встановлено, що службовими особами ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН» в період з 01.01.2021 по 30.09.2023 років документально відображається придбання товарно-матеріальних цінностей (квіти в асортименті тощо) у ТОВ «АЗОРЕ», ТОВ «ХВІТБЕН ОПТІ», ТОВ «РОСАН АГРОРАЙС» та ТОВ «ФАЙНЕСТ ГРУП», які у відповідності до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» внесено до журналу ризикових платників та мають ознаки ризиковості, на порушення п.198.1, п.198.2, п. 198.3, п.198.6 ст. 198, п.200.1, п. 200.4 ст.200, п. 201.1, п.201.10, п.201.11 ст 201. Податкового кодексу, Закону № 996, службовими особами ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН», завищено показники, задекларовані у рядку 10.1 Декларації з податку на додану вартість «Придбання (виготовлення, будівництво, спорудження, створення) товарів/послуг та необоротних активів на митній території України з основною ставкою», що призвело до завищення податкового кредиту з податку на додану вартість на загальну суму ПДВ 12 435 210,19 грн.

Відповідно до реєстраційної картки платників податків ТОВ «РОЗАЛІК», товариства наявні відкриті рахунки в банківських установах.

Постановою детектива БЕБ від 04.01.2024 грошові кошти на вказаних рахунках визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Прокурор у клопотанні зазначає, що необхідність накладення арешту на грошові кошти ТОВ «РОЗАЛІК» зумовлюється тим, що вони, отримані в результаті ухилення від сплати податків та обов`язкових платежів, а також являються речовим доказам у вказаному кримінальному провадженні.

У судове засідання прокурор не з`явився будучи належним чином повідомлений, в той же час на адресу суду прокурора де він просив здійснювати розгляд клопотання без його участі та зазначив, що клопотання підтримує та просить задовольнити, а також долучив додаткові документи.

З огляду на обставини викладені у клопотанні, його розгляд здійснюється без виклику володільця майна відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України, якою визначено можливість розгляду клопотання прокурора про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, без повідомлення власника майна, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши клопотання, додані на його обґрунтування матеріали, документи, що надійшли на адресу суду, слідча суддя приходить до наступного висновку.

Із матеріалів клопотання вбачається, що детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000007 від 26.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч 5 ст. 27 ч. 1 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України.

04.01.2024 постановою детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_4 грошові кошти ТОВ «РОЗАЛІК» (), які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «РОЗАЛІК», відкритих в наступних банківських установах, а саме:

АТ «ПУМБ» (МФО 334851), а саме:

- НОМЕР_1 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ);

- НОМЕР_2 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ);

- НОМЕР_2 (840-ДОЛАР США).

АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), а саме:

- НОМЕР_3 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ);

- НОМЕР_4 (840-ДОЛАР США);

- НОМЕР_5 (978-ЄВРО), визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Як на мету накладення арешту прокурор посилається на необхідність збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, при вирішенні клопотання прокурора, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідча суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Разом з цим, зважаючи на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя виходить з того, що критерії розумності та співрозмірності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді. Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). При цьому, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).

Дослідивши матеріали клопотання, слідчою суддею не встановлено негативних наслідків та обмежень застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження про який просить прокурор.

Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідча суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для часткового задоволення клопотання та накладення арешту із забороною службовим особам АТ «ПУМБ» (МФО 334851), АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), іншим особам за довіреністю чи дорученням проводити будь-які банківські операції, що призведуть до зменшення залишку зазначеної суми грошових коштів на вказаних рахунках, крім обов`язкових платежів до бюджету та призначених для виплати заробітної плати.

Водно час, що ж стосується вимог клопотання в частині зобов`язання службових осіб банківських установ АТ «ПУМБ» (МФО 334851), АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), , негайно надати детективу Головного підрозділу БЕБ ОСОБА_4 , іншим детективам, групи детективів, які здійснюють досудове розслідування кримінального провадження за № 0000007, інформацію про залишок коштів на рахунках у формі довідки на момент накладення арешту на вищевказані рахунки, слідча суддя, в силу Кримінального процесуального закону, не наділений повноваженнями вирішувати таке питання, згідно приписів ст. 173 КПК України, а тому клопотання в цій частині задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя

УХВАЛИЛА

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти ТОВ «РОЗАЛІК» (), які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «РОЗАЛІК», відкритих в наступних банківських установах, а саме:

АТ «ПУМБ» (МФО 334851), а саме:

- НОМЕР_1 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ);

- НОМЕР_2 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ);

- НОМЕР_2 (840-ДОЛАР США).

АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), а саме:

- НОМЕР_3 (980-УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ);

- НОМЕР_4 (840-ДОЛАР США);

- НОМЕР_5 (978-ЄВРО), із забороною службовим особам АТ «ПУМБ» (МФО 334851), АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), іншим особам за довіреністю чи дорученням проводити будь-які банківські операції, що призведуть до зменшення залишку зазначеної суми грошових коштів на вказаних рахунках, крім обов`язкових платежів до бюджету та призначених для виплати заробітної плати.

В іншій частині клопотання залишити без задоволення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідча суддя Антоніна КВАША