Справа № 761/2484/24
Провадження № 1-кс/761/3266/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2024 року, суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_7 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 15.01.2024 року в рамках кримінального провадження №0000472 (справа №761/2484/24, провадження №1-кс/761/2312/2024), -

В С Т А Н О В И В :

19 січня 2024 року у провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_7 надійшла скарга ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 15.01.2024 року в рамках кримінального провадження №0000472 (справа №761/2484/24, провадження №1-кс/761/2312/2024).

Відповідно до доповідної записки та прохальної частини скарги вбачається, що ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 заявляють відвід суддям Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , оскільки, як зазначають особи, вказанні судді дозволяють бути від прокурорів.

Заявники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилися, були повідомлені про час та дату належним чином. Жодних заяв або клопотань на адресу суду не направляли.

Інші учасники в судове засідання не з`явились, були повідомлені про час та дату судового засідання належним чином, жодних заяв або клопотань, зокрема клопотань про відкладення не направляли, про поважність причин неявки не повідомляли, разом з тим неявка учасників не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Дослідивши матеріали судового провадження, заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відвід слідчого судді, суддя приходить до наступних висновків.

Так, до 19 січня 2024 року у провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_7 надійшла скарга ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 15.01.2024 року в рамках кримінального провадження №0000472 (справа №761/2484/24, провадження №1-кс/761/2312/2024).

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений пунктами 1, 2, 5 ч.1 ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

- якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

- якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

- у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Згідно до пунктів 3, 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

При вирішенні цих заяв, суд керується положеннями кримінального процесуального законодавства України, а також ураховує практику Європейського суду з прав людини.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

Так, у справі за заявою Мироненка і Мартиненка проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (див. у справі Пуллар проти Сполученого королівства).

Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність слідчого судді презюмується. Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді.

Суд не вважає заяву про відвід судді безумовною підставою для відсторонення судді від участі у кримінальному провадженні. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що вимог щодо неупередженості не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Заявниками у своїй скарзі, у якій зазначено про відвід судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_7 , не викладено будь-яких фактичних даних, які б могли слугувати підставою для сумніву в неупередженості слідчого судді.

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. у справі Ветштайн проти Швейцарії).

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників. Сумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду та відповідно змін його складу.

На думку суду, не може бути підставою для відводу слідчого судді скарга, яка містить в прохальній частині заяву про відвід, що містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Позиція заявника щодо відводу з підстав того, що слідчий суддя ОСОБА_7 , на їх думку не може брати участь у розгляді скарги, оскільки являється упередженою, адже дозволяє бути залежною від прокурорів.

Доказів особистої упередженості слідчого судді ОСОБА_7 також не вбачається зі змісту заяви про відвід та матеріалів провадження (справа №761/2484/24).

Таким чином, на переконання суду, відсутні підстави стверджувати про існування у цій справі обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 .

Підсумовуючи, суддя наголошує на важливості інституту відводу судді для забезпечення безстороннього розгляду справи. Але вмотивованість заяви про відвід судді є процесуальним обов`язком учасника, який повинен добросовісно реалізовувати надане йому право.

За зазначених обставин, заява ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_7 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 15.01.2024 року в рамках кримінального провадження №0000472 (справа №761/2484/24, провадження №1-кс/761/2312/2024) не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81, 309 КПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_7 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 15.01.2024 року в рамках кримінального провадження №0000472 (справа №761/2484/24, провадження №1-кс/761/2312/2024) - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_11