УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 28 вересня 2023 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні №0003298,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною скаргою.

В обґрунтування заявлених в скарзі вимог зазначає, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0003298 від 29 листопада 2021 року за ч.1 ст.366 КК України.

08 листопада 2023 року скаржник звернувся до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області з заявою про надання інформації по кримінальному провадженню №0003298, яку було отримано Черкаським РУП ГУНП в Черкаській області 08 листопада 2023 року.

21 листопада 2023 року ОСОБА_3 було отримано постанову слідчого Слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 28 вересня 2023 року про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілим у кримінальному провадженні за №0003298 від 29 листопада 2021 року.

Не погоджуючись з оскарженою постановою, скаржник звернувся до слідчого судді з вказаною скаргою.

Скаржник ОСОБА_3 в судове засідання на з`явився, звернувся до слідчого судді з заявою про розгляд скарги без його участі, заявлені в скарзі вимоги підтримав та просив їх задовольнити з викладених в ній підстав; заявлені вимоги в частині зобов`язання слідчого повторно розглянути клопотання від 25 вересня 2023 року не підтримав і просив залишити їх без розгляду.

Слідчий Слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, звернулась до слідчого судді з заявою про розгляд скарги без її участі, проти задоволення заявлених в скарзі вимог заперечила.

Зазначила, що ході досудового розслідування кримінального провадження №0003298 зібрано докази, на підставі яких слідчий дійшов висновку, що ОСОБА_3 не є потерпілим у вказаному кримінальному провадженні.

До вказаної заяви слідчим додано витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0003298 від 29 листопада 2021 року; копію оскарженої постанови від 28 вересня 2023 року; копію ухвали Черкаського апеляційного суду від 08 листопада 2023 року у справі №712/11437/23; копію акту обстеження земельної ділянки від 20 липня 2021 року; копію протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 07 лютого 2022 року; копію протоколу огляду від 01 лютого 2023 року; копію листа Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області від 08 липня 2022 року; копію листа Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області.

Матеріали кримінального провадження №0003298 для їх дослідження слідчим суддею безпосередньо згідно ст. 23 КПК України, слідчим слідчому судді не надані.

Дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження №0003298, надані учасниками докази, дослідивши їх всебічно, повно, об`єктивно, безпосередньо в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Відповідно до ч.2 ст. 55 КПК України, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0003298 внесені до вказаного реєстру:

- 29 листопада 2021 року за фабулою: «До Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло звернення ОСОБА_3 по факту вчинення, на думку заявника, неправомірних дій з боку посадових осіб Держпродспоживслужби та працівників Будищанської сільської ради, які полягають у службовому підроблені висновків роботи комісії за результатами перевірки додержання санітарного та ветеринарного законодавства жителем Черкаського району, с.Лозівок, пров. Кошового, 14 ОСОБА_6 » - правова кваліфікація ч. 1 ст. 366 КК України;

- 21 грудня 2022 року за фабулою: «До Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшла ухвала Придніпровського районного суду м.Черкаси від 17.11.2022 р. у справі № 711/5727/22 за зверненням ОСОБА_3 щодо внесення відомостей в ЄРДР та початок досудового слідства по факту неправомірних дій працівників Будищанської сільської ради, які полягають у службовому підроблені висновків роботи комісії за результатами перевірки додержання санітарного та ветеринарного законодавства жителем Черкаського району, с.Лозівок, пров. Кошового, 14, ОСОБА_6 (ЄО-59714 від 21.12.2022, 59492 від 19.12.2022, 52637 від 02.11.2022)» - правова кваліфікація ч. 1 ст. 366 КК України.

Відповідно до ч.2 ст. 55 КПК України, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року зазначено: «Поняття «потерпілий» є міжгалузевим, оскільки використовується як у кримінальному праві, так і в кримінальному процесі.

Поняття «потерпілий» у матеріальному кримінальному праві та у кримінальному процесі за змістом не є тотожними. У кримінально-правовому розумінні потерпілий - це особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо заподіюється фізична, моральна та/або матеріальна шкода (або існує безпосередня загроза її заподіяння). Поняття «потерпілий» у кримінальному праві не має законодавчої дефініції.

Натомість, законодавством визначено кримінально-процесуальне розуміння поняття «потерпілий». Так, у частині 1 статті 55 КПК України встановлено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Велика Палата Верховного Суду вважає, що поняття «потерпілий», яке використано у ст. 46 КК України, вжито у його кримінально-правовому розумінні, а не кримінально-процесуальному, виходячи з такого.

Поняття «потерпілий» в кримінально-правовому значенні є первинним щодо його розуміння в кримінальному процесі, оскільки в кримінальному праві потерпілий з`являється об`єктивно, в результаті вчинення проти нього кримінального правопорушення.

Процесуальними умовами появи потерпілого як учасника кримінального провадження є необхідність подання заяви про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, надання згоди на визнання потерпілим (у разі, якщо така заява ним не подавалась) або подання заяви про залучення до провадження як потерпілого.

В частині 2 статті 55 КПК України визначається момент виникнення в особи статусу потерпілого, як учасника кримінального провадження: права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.»

Відповідно до п.5) ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржені рішення слідчого про відмову у визнанні потерпілим особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Відповідно до ч.2 ст. 55 КПК України, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

15 вересня 2021 року ОСОБА_3 звернувся до ЧРУП ГУНП в Черкаській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0003298 внесені до вказаного реєстру:

- 29 листопада 2021 року за фабулою: «До Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло звернення ОСОБА_3 по факту вчинення, на думку заявника, неправомірних дій з боку посадових осіб Держпродспоживслужби та працівників Будищанської сільської ради, які полягають у службовому підроблені висновків роботи комісії за результатами перевірки додержання санітарного та ветеринарного законодавства жителем АДРЕСА_1 ОСОБА_6 » - правова кваліфікація ч. 1 ст. 366 КК України;

- 21 грудня 2022 року за фабулою: «До Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшла ухвала Придніпровського районного суду м.Черкаси від 17.11.2022 р. у справі № 711/5727/22 за зверненням ОСОБА_3 щодо внесення відомостей в ЄРДР та початок досудового слідства по факту неправомірних дій працівників Будищанської сільської ради, які полягають у службовому підроблені висновків роботи комісії за результатами перевірки додержання санітарного та ветеринарного законодавства жителем Черкаського району, с.Лозівок, пров. Кошового, 14, ОСОБА_6 (ЄО-59714 від 21.12.2022, 59492 від 19.12.2022, 52637 від 02.11.2022)» - правова кваліфікація ч. 1 ст. 366 КК України.

Постановою слідчого Слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 28 вересня 2023 року, відмовлено ОСОБА_3 у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0003298.

Відповідно до ч. 3 ст. 110 КПК України, рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

Відповідно до ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

В порушення вимог ч. 5 ст. 110 КПК України постанова старшого слідчого не містить мотивів прийняття постанови та їх обґрунтування.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 23, 84, 92, 110, 220, 284, 303-306, 307, 309, 369-372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 28 вересня 2023 року про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілим у кримінальному провадженні №0003298,- задовольнити.

Постанову слідчого Слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 28 вересня 2023 року про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілим у кримінальному провадженні №0003298, - скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1