У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання прокурор Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000689 від 13.09.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною 1 статті 369 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Як вбачається з матеріалів клопотання, що 13.09.2023 року о 01 год. 00 хв. за адресою: Ужгородський район, м. Чоп, вул. Героїв Майдану, 3, ППр «Чоп(Тиса)» на пункті пропуску під час паспортного контролю громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , надав паспорт громадянина для виїзду за кордон в середині якого знаходились грошові кошти у сумі 500 гривень.

Відомості про скоєння даного кримінального правопорушення передбаченого ст. 369 ч. 1 КК України 13 вересня 2023 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000689.

13 вересня 2023 року під час огляду місця події, який проводився за адресою АДРЕСА_2 , в приміщенні службового кабінету №206 на столі розташований паспорт громадянина України для виїзду за кордон в якому поміщено 1 купюру номіналом 500 гривень з серійним номером 3Б 0951637, який упаковано до паперового конверту білого кольору з підписами учасників та поміщено до СП НПУ WAR 1113626.

13.09.2023 року постановою слідчого СВ відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області 1 купюру номіналом 500 гривень з серійним номером 3Б 0951637 визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

З огляду на вищезазначене для потреб досудового розслідування вкрай необхідно забезпечити наявність тимчасово вилучених речей, а саме 8 купюр номіналом в 500 гривень (№ 3Б 0951637).

Зауважує, що вказане клопотання подається з метою забезпечення збереження речових доказів, що відповідає положенням кримінального процесуального закону (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Враховуючи викладене, сторона обвинувачення вважає, що вилучена річ, а саме 1 купюра номіналом в 500 гривень (№ 3Б 0951637) є тими процесуальними джерелами доказів, які забезпечують реальну змогу встановити наявність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також можуть бути використані в судовому провадженні.

З огляду на те, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого а також те, що у разі задоволення вказаного клопотання може бути виконане завдання арешту, передбаченого ч. 1 ст. 170 КПК України, тобто запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення збереження речових доказів, задля захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, орган досудового розслідування просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події під час огляду місця події, який проводився 13 вересня 2023 року за адресою Ужгородський район, м. Чоп, вул. Героїв Майдану 3, в приміщенні службового кабінету №206 на столі де розташований паспорт громадянина України для виїзду за кордон в якому поміщено: 1 купюру номіналом 500 гривень із серійним номером 3Б 0951637.

У судове засідання прокурор не з`явився хоча про час та місце судового розгляду був належним чином повідомлений.

Власник майна у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце судового розгляду був належним чином повідомлений.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчим суддею при розгляді клопотання встановлено, що слідчим відділенням відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесено 13.09.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000689 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною 1 статті 369 КК України.

З матеріалів клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що підставою для внесення до ЄРДР слугували усна заява (повідомлення) про кримінальне правопорушенян.

З витягу з ЄРДР, а саме з короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, вбачається, що 13.09.2023 року о 01 год. 00 хв. за адресою: Ужгородський район, м. Чоп, вул. Героїв Майдану, 3, ППр «Чоп(Тиса)» на пункті пропуску під час паспортного контролю громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , надав паспорт громадянина для виїзду за кордон в середині якого знаходились грошові кошти у сумі 500 гривень

Згідно протоколу огляду місця події від 13.09.2023 року вбачається, що 13.09.2023 року під час огляду місця події, який проводився за адресою: АДРЕСА_2 , в приміщенні службового кабінету № 206 на столі був розташований паспорт громадянина України для виїзду за кордон в якому було виявлено та вилучено 1 купюру номіналом 500 гривень з серійним номером 3Б 0951637, який упаковано до паперового конверту білого кольору з підписами учасників та поміщено до СП НПУ WAR 1113626 .

13.09.2023 року постановою слідчого СВ відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області 1 купюру номіналом 500 гривень з серійним номером 3Б 0951637 визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Згідно заяви ОСОБА_5 вона надала добровільну згоду працівникам поліції на проведення огляду кабінету № 206 службової адмінбудівлі «Чоп» Тиса.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як зазначено у ч. 3, 4 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Частиною третьою ст.169 КПК України, слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Враховуючи, що є достатні підстави вважати, що виявлені та вилучені 13.09.2023 року в ході проведення огляду місця події в приміщенні службового кабінету № 206 за адресою: Ужгородський район, м. Чоп, вул. Героїв Майдану 3, грошові кошти, мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, вилучені на законних підставах, з метою збереження речових доказів, оскільки ці докази мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, та для запобігання відчуження, знищення або передачі даного майна в тимчасове володіння іншим особам, слідчий суддя приходить висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 169, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події, який проводився 13 вересня 2023 року за адресою Ужгородський район, м. Чоп, вул. Героїв Майдану 3, в приміщенні службового кабінету №206, а саме:

-1 купюру номіналом 500 гривень із серійним номером 3Б 0951637.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1