У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному 02 листопада 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004518 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням у кримінальному провадженні № 0004518 про накладення арешту на майно.

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що 31.10.2023 орієнтовно о 10 год. 45 хв., невстановлена особа, перебуваючи у магазині «Єва», який розташований за адресою: м. Київ вул. Хрещатик, 20/22, здійснила крадіжку електричного тримера марки «GILLETT», вартістю 1247 гривень 20 копійок, у період дії воєнного стану на території України.

У ході проведення слідчо-розшукових дій було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення має відношення гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

07 листопада 2023 року в ході огляду місця події, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав електронний тример марки «GILLET», модель «KingСGillet», з штрих кодом «094», яку як він пояснив викрав 31.10.2023 перебуваючи в приміщенні магазині «ЄВА».

Електронний тример марки «GILLET», модель «KingСGillet», з штрих кодом «094», вилучений в ході огляду місця події, є об`єктом кримінально протиправних дій, а тому вважається речовим доказам у кримінальному провадженні № 0004518 від 02.11.2023.

08 листопада 2023 року слідчим було винесено постанову про визнання електронного тримеру марки «GILLET», модель «KingСGillet», з штрих кодом «094», вилученого в ході огляду місця події, речовим доказом у кримінальному провадженні № 0004518 від 02.11.2023.

Прокурор подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна проводиться без виклику власника майна.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не відбувалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали справи слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних предметів, які мають доказове значення вчинення кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.

Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Згідно із ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення та унеможливить проведення судових експертиз по кримінальному провадженню.

Слідчий суддя враховує, що вилучене безпосередньо у ОСОБА_4 майно, має суттєве значення для досудового розслідування цього кримінального провадження, а також може бути використане як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Арешт майна є необхідним для забезпечення збереження речових доказів, а також для проведення судових експертиз по кримінальному провадженню, про що зазначається у клопотанні слідчого.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні №0004518 є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Крім цього, відповідно до положень абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, його захисник, інший власник чи володілець майна, в подальшому не позбавлені можливості звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, якщо вони доведуть, що в застосуванні цього заходу відпала потреба.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, за адресою: АДРЕСА_1 , в ході огляду місця події на підставі добровільної видачі від гр. ОСОБА_4 , а саме електронний тример марки «GILLET», модель «KingСGillet», з штрих кодом «094» для забезпечення його зберігання як речового доказу у кримінальному провадженні № 0004518 від 02 листопада 2023 року шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1