БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/2422/23
Провадження № 1-кс/497/840/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу

13.10.2023 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 (доставлений під вартою),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця хутору Новомаксимівського Суровікінського району Волгоградської області Російської Федерації,, освіта середня, фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , без реєстрації, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України в кримінальному провадженні №0000606 від 12.10.2023 року,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділення №2 Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області майор поліції ОСОБА_5 , звернулась до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань № 0000606 від 12.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, за фактом відкритого викрадення чужого майна, поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 11.10.2023 приблизно о 23:30 годині, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 разом зі своїм знайомим ОСОБА_7 , перебуваючи у домоволодінні за місцем мешкання їхнього спільного знайомого ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_2 , під час розмови з останнім, побачив у кімнатах житлового будинку за вищезазначеною адресою побутовий інвентар, інструменти, та інше майно, що належить ОСОБА_8 .

За вказаних обставин у ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , виник єдиний спільний прямий умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, реалізуючи який, ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_7 , з корисливих мотивів, з метою свого збагачення за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, застосував фізичне насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, з метою подолання його волі до опору, а саме: наніс ОСОБА_8 не менше 3-х ударів рукою в область обличчя.

В подальшому, подолавши у вищезазначений спосіб волю потерпілого до опору, ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_7 , шляхом вільного доступу, пройшов до кімнат житлового будинку, де у присутності потерпілого відкрито заволодів його наступним майном: штиковою лопатою з дерев`яним держаком; вилами з дерев`яним держаком; сапою з дерев`яним держаком; граблями з дерев`яним держаком; тканинним килимом з войлоку, розміром 1,5х3,1м, червоного кольору; сапою без держака; 3 (трьома) саморобними металевими зубилами; 2 (двома) сокирами з дерев`яними руків`ями; гумовою киянкою з металевим руків`ям, обладнаним гумовою накладкою чорного кольору; кувалдою з дерев`яним руків`ям; молотком з дерев`яним руків`ям; одноручною пилою з полімерною ручкою червоного та чорного кольорів; одноручною пилою з полімерною ручкою чорного кольору; одноручною пилою з дерев`яним саморобним руків`ям; садовою пилкою виробника KRONA S, з полімерним руків`ям чорного кольору; одноручною пилою для різки металу, сірого кольору; 2 (двома) колесами з металевими дисками помаранчевого кольору, від садової тачки; ножем з полімерним руків`ям сірого кольору; секатором з полімерним руків`ям червоного кольору; круглогубцями з накладками жовтого кольору; металевим бокорізом; пінцетом; паяльником з полімерним руків`ям бежевого кольору, з дротом білого кольору, потужністю 200V/100Вт, 1997 року виробництва; паяльником з полімерним руків`ям чорного кольору, з дротом білого кольору, потужністю 220V/25Вт, 1983 року виробництва; 2 (двома) рожковими ключами 13х14мм, 22х24мм; 2 (двома) надфілями насічками 10мм; круглим надфілем насічками 4мм; 11 (одинадцятьма) фігурними та пласкими викрутками; мобільним телефоном марки VERICO, в корпусі чорного та синього кольорів.

Після цього ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_7 завантажив вищезазначене майно до багажного відсіку автомобіля марки ВАЗ 2109, реєстраційний номер НОМЕР_1 , червоного кольору, який перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_4 , на якому разом з ОСОБА_7 , який перебував за кермом вказаного автомобіля, покинув місце події, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, внаслідок чого потерпілому ОСОБА_8 завдано майнової шкоди.

12.10.2023 о 17:00 годин в порядку ст. 208 КПК України затриманий громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

12.10.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, за кваліфікуючими ознаками: відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчинений за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

Наразі сторона обвинувачення вважає, що є необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з огляду на обґрунтованість підозри і наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав, наполягав на його задоволенні, стверджував, що з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження являється доцільним та необхідним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з огляду на обґрунтованість підозри та за наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Суворість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі доведеності його винуватості, може спонукати його ухилитися від органу досудового розслідування і суду. Крім цього, може вчинити тиск на потерпілого та свідків, про яких йому вже відомо, вчинити інші кримінальні правопорушення. А тому на думку, прокурора більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Підозрюваний у судовому засіданні розповів, що визнає підозру обґрунтованою, вину визнає, не буде переховуватись чи якимось чином перешкоджати слідству, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, щоб була можливість працювати.

Слідчий суддя, перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Під час судового розгляду клопотання встановлено, що групою слідчих відділення №2 СВ Болградського РВП проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000606 від 12.10.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України. Нагляд за додержанням законності під час досудового розслідування у вигляді процесуального керівництва здійснюється Болградською окружною прокуратурою.

12.10.2023 о 17:00 годині, за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

За наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, 12.10.2023 року, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, за кваліфікуючими ознаками: відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчинений за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_4 , підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- заявою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про вчинення відносно нього кримінального правопорушення;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі свідчень якого встановлено, що 11.10.2023 приблизно о 23:30 годині, до місця його мешкання по АДРЕСА_2 завітали раніше знайомі ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , які вчинили відносно нього протиправні дії, що виразились у спричиненні тілесних ушкоджень та відкритому викраденні належного йому майна, після чого з викраденим майном пішли в невідомому напрямку;

- протоколом проведення обшуку домоволодіння АДРЕСА_3 , в якому мешкає ОСОБА_7 , в ході якого виявлено та вилучено майно, що було викрадене у потерпілого ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зі свідчень якого встановлено, що вночі 12.10.2023 приблизно о 01:45 годин, до його домівки постукав у вікно ОСОБА_8 , який був дуже схвильований і наляканий, та попросився до свідка переночувати, якого й впустив но ночівлю, причому ОСОБА_8 нічого не пояснив. Вже вранці 12.10.2023 допитувана особа побачила на обличчі ОСОБА_8 тілесні ушкодження та поцікавилась про їх походження, на що ОСОБА_8 повідомив, що вночі до його приходу ОСОБА_7 та ОСОБА_4 спричинили йому тілесні ушкодження, та відкрито викрали його майно з домоволодіння в якому він мешкає;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 , який надав правдиві свідчення щодо вчиненого ним злочину, та визнав свою провину в повному обсязі;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , який надав правдиві свідчення щодо вчиненого ним злочину, та визнав свою провину в повному обсязі;

- протоколом огляду предмету мобільного телефону, вилученого у підозрюваного ОСОБА_4 , під час його затримання в порядку ст. 208 КПК України, в ході якого виявлено інформацію, що має суттєве значення для кримінального провадження в якості доказів;

та іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчим суддею, досліджені матеріали кримінального провадження зібрані слідчим на час звернення з даним клопотанням та надано їм відповідну правову оцінку з точки зору обґрунтованості підозри.

Відповідно до п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. І такі докази мають бути досить переконливими, щоб суддя на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.

Слідчий суддя вважає, що усі ті докази, що зібрані на даний час органом досудового розслідування є вагомими, які вказують на обґрунтованість підозри.

З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа

Так, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання, довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 названого кримінального правопорушення, та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною особою зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі обставини, в тому числі наявність ризиків таких як:

- усвідомлення підозрюваим в тому, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, що само по собі може спонукати сховатись від слідства та суду та вживати заходи щодо створення перешкод для правосуддя іншим чином;

- значні ризики впливу на потерпілу та свідків по вказаному провадженню;

- ризик продовження вчинення насильницьких кримінальних правопорушень, оскільки він офіційно не працевлаштований та не має постійного джерела доходу, а тому не виключаються продовження вчинення ним вказаних корисливих кримінальних правопорушень.

При цьому, ризик втечі має оцінюватись у контексті обставин, пов`язаних із характером особи, її моральністю, враховуючи, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного із заволодінням чужим майном, не має постійного місця роботи, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за ст. 185 КК України.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілу особу, свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Тобто такий ризик існує, враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення, пов`язаного із можливим застосуванням насильства відносно особи, що може свідчити про його незаконний вплив на інших учасників кримінального провадження, враховуючи, що вони є мешканцями одного району та населеного пункту.

На теперішній час в ході досудового розслідування необхідно виконати слідчі (процесуальні) дії, та в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею відносно підозрюваного, він ймовірно зможе незаконно впливати на потерпілу й свідків або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначене свідчить про те, що знаходячись на свободі, ОСОБА_4 зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме після вручення клопотання про застування відносно нього запобіжного заходу, остання має змогу ознайомитися з матеріалами кримінального провадження в яких зафіксовані вже здобуті докази, що ускладнить подальше здобуття органом досудового розслідування доказів.

Усі ці ризики свідчать про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, які є досить очевидними.

Тим паче, що досудове розслідування на даний час триває лише декілька днів, усі необхідні і достатні докази не зібрані, експертизи не проведені, не всі свідки допитані, а тому є всі підстави вважати, що перебуваючи під дією більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно для забезпечення проведення з ним слідчих дій та позбавлення його можливості вчинення різного роду дій, спрямованих на уникнення покарання за вчинення умисного тяжкого злочину.

Крім цього суд враховує, що згідно характеристики, наданої старостою смт Березине 12.10.2023 року, ОСОБА_7 вцілому характеризується позитивно, раніше проживав із співмешканкою та дитиною, постійного джерела доходу не має.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, не встановлено.

Оцінивши обставини, визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого та встановленим в судовому засіданні, а дане клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Згідно вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи викладене у матеріалах справи та зазначеної у оголошеній підозрі фабули інкремінуємого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне визначати розмір застави.

Згідно з п.1 ч.5 ст.182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається в межах від двадцяти до восьмидесяті розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, той факт, що він офіційно не працює, немає постійного джерела доходу, тяжкість кримінального правопорушення та його корисливий мотив, за яким він підозрюється, характер та умови вчинення кримінального правопорушення, що вказані в обвинувальному акті, суд вважає за необхідне визначити заставу в 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684.00 гривень х 80 = 214720,00 гривень), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Строки запобіжного заходу не можуть перевищувати строків досудового слідства, в зв`язку з чим запобіжні заходи можуть бути застосовані відповідно до строку закінчення досудового слідства. Згідно ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 184, 193, 194, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділення №2 СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні №0000606 від 12.10.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів з утриманням його в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали визначити до 10 грудня 2023 року.

Одночасно визначити ОСОБА_4 розмір застави у межах 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214720,00 (Двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 а у разі внесення застави наступні обов`язки згідно ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати на виклики до суду, слідчого, прокурора; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утриматись від спілкування зі свідками; не відлучатися за межі Болградського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 10 грудня 2023 року. включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи "Ізмаїльський слідчий ізолятор".

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважатиметься таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено в залі суду 18.10.2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1