Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/444/24
номер провадження 1-кс/695/137/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2024 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання начальника Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000069 від 01.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшло клопотання начальника Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000069 від 01.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що Золотоніським РВП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № № 0000069 від 01.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, під час розслідування якого встановлено, що в ході патрулювання прибережної зони Кременчуцького водосховища поблизу с. Жовнино 31.01.2024 року було виявлено двох осіб, які незаконно займались виловом риби за допомогою сіток.

На місце пригоди виїхала слідчо-оперативна група з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального правопорушення та вилучення речових доказів.

31.01.2024 року було проведено огляд місця події на прибережній території Кременчуцького водосховища в адміністративних межах с. Жовнино Золотоніського району Черкаської області, у ході якого було виявлено та вилучено: автомобіль марки «ВАЗ 2121», д.н.з. « НОМЕР_1 », власником якого є ОСОБА_4 , яким користується ОСОБА_5 , житель АДРЕСА_1 , металеві сани, пластикові сани, металеву лопату, одну мисинову риболовецьку сітку, розміром вічка 65х65 мм, свіжовиловлену рибу: 126 карасів, 110 лящів, 2 судака, 2 коропа, 4 щуки, 21 плотву, 1 товстолоба.

За даним фактом 01.02.2024 розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000069, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до постанови дізнавача СД Золотоніського РВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_6 від 01.01.2024 року вилучені у ході огляду місця події речі та риба визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000069 від 01.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

З метою збереження речових доказів та забезпечення кримінального провадження прокурор направив до суду клопотання про арешт майна.

Прокурор у судове засідання не прибув, у клопотанні просив проводити розгляд справи за його відсутності.

Володілець автомобіля ОСОБА_7 у судове засідання повторно не прибув, хоча про дату, час та місце судового розгляду ставився судом належним чином.

Дослідивши клопотання і додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання дізнавача підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого, або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому порядку. Арешт майна може також передбачати заборону для особи на майно якої накладено арешт, іншої особи у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України - арешт майна може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що Золотоніським РВП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000069 від 01.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до постанови від 01.02.2024 року, винесеної дізнавачем СД Золотоніського РВП ГУ НП в Черкаській області, вилучений у ході огляду місця події від 31.01.2024 року автомобіль марки «ВАЗ 2121», д.н.з. « НОМЕР_1 », власником якого є ОСОБА_4 , яким користується ОСОБА_7 , металеві сани, пластикові сани, металеву лопату, одну мисинову риболовецьку сітку, розміром вічка 65х65 мм, свіжовиловлену рибу: 126 карасів, 110 лящів, 2 судака, 2 коропа, 4 щуки, 21 плотву, 1 товстолоба, визнані речовими доказами.

Автомобіль, металеві сани, пластикові сани, металеву лопату, одну мисинову риболовецьку сітку, розміром вічка 65х65 мм, передано на зберігання до Золотоніського РВП, свіжовиловлена риба передана на тимчасове зберігання до ТОВ «Рибколгосп».

Приймаючи до уваги те, що вилучене в ході огляду по зазначеному кримінальному провадженню відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України, накладення арешту є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Вимогами ч. 5 ст. 173 КПК України визначено, що в ухвалі про арешт майна має бути зазначено: а) перелік майна, яке підлягає арешту; б) підстави застосування арешту; в) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі; г) заборону розпоряджатися або користуватися майном у разі її передбачення та вказівку на таке майно; д) порядок виконання ухвали.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п. 28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст.167 КПК України.

У свою чергу, санкцією ч. 1 ст. 249 КК України передбачено покарання у вигляді від ста до двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеження волі на до трьох років.

Приймаючи до уваги те, що вилучені в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню предмети та риба відповідають критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, вказані речі можуть бути знаряддям злочину чи є набутими в результаті вчинення кримінального правопорушення та містять ознаки речових доказів і саме з метою забезпечення збереження їх як речових доказів, а також можливості проведення із ним необхідних слідчих дій та з метою запобігання можливості його псування за доцільне накладення арешту та надання дозволу на реалізацію незаконно добутої риби.

Внесене клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України, матеріалами клопотання, доведено достатність даних про здійснення досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення, тому з метою запобігання можливим фактам приховування, зникнення, втрати, використання, пересування, передачі, відчуження майна, а його арешт передбачає заборону особам, у володінні яких перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його, є підстави для задоволення клопотання, оскільки у судовому засіданні встановлено усі, передбачені ст.132, 173 КПК України, підстави до задоволення внесеного прокурором клопотання.

Зважаючи на викладене клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання начальника Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000069 від 01.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки «ВАЗ 2121», д.н.з. « НОМЕР_1 », власником якого є ОСОБА_4 , яким користується ОСОБА_7 , житель АДРЕСА_1 , предати його на відповідальне зберігання володільцю автомобіля та заборонити його відчуження будь-яким способом.

Накласти арешт на металеві сани, пластикові сани, металеву лопату, одну мисинову риболовецьку сітку, розміром вічка 65х65 мм, що передан і на зберігання до Золотоніського РВІП ГУНП в Черкаській області.

Накласти арешт на свіжовиловлену рибу, а саме: 126 карасів, 110 лящів, 2 судака, 2 коропа, 4 щуки, 21 плотву, 1 товстолоба, що передана на зберігання до ТОВ «Рибколгосп».

Дозволити у порядку встановленому чинним законодавством реалізацію риби виду: карась 126 рибин, лящ 110 рибин, судак 2 рибини, короп 2 рибини, щука 4 рибини, плотва 21 рибина, товстолоб 1 рибина, що була вилучена 31.01.2024 під час огляду місця події прибережної зони Кременчуцького водосховища поблизу с. Жовнино Золотоніського району Черкаської області, із використанням коштів від реалізації риби у порядку встановленому законом.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту проголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1