У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на бездіяльність НАБ України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла скарга ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на бездіяльність НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 27.09.2023, підписаною заявниками та отриманою НАБ України 28.09.2023, в якій просять суд:

- зобов`язати НАБУ, вповноваженого детектива НАБУ, дотримуватися вимог ст.. 214 КПК України і явно помилкових осіб на посадах, що буде досліджуватися згодом керівниками УВК ДБР та ГПУ, НАБУ та ГУНП м. Києва вимогами службових перевірок та відкрити кримінальне провадження з внесенням відомостей до ЄРДР з видачею пам`яток потерпілих (з метою припинити психологічні катування і потерпілих, і навіть і суддів судової системи України), внести відомості в ЄРДР в порядку дотримання вимог ст. 214 КПК про заявлені злочини з заяви від 27.09.2023 та 28.09.2023 і негайно поінформувати витягом з ЄРДР (без постійних підробок витягів по ст. 366 КК України) та усією супутньою інформацією по суті слідства силами СБУ.

Вивчивши матеріали поданої скарги та надіслані до суду заяви, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У своїй скарзі заявники оскаржують бездіяльність, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою від 27.09.2023, підписаною заявниками та отриманою НАБ України 28.09.2023.

Як вбачається з матеріалів скарги, зокрема, вищевказаної заяви, заявники просили:

"- порушити кримінальне провадження стосовно прокурорів Голосіївської окружної прокуратури м. Києві (надалі ГОП м. Києва) ОСОБА_4 і прокурора ОСОБА_5 та їх керівника ОСОБА_6 , будучи у злочинній змові і використовуючи необізнаність та залякування ОСОБА_3 , приймали участь у проведенні нібито обшуку, а фактично, рейдерського захоплення майна і грошових коштів у великій сумі у дату 04.05.2023 в рамках кримінального провадження №0000016 від 15.04.2021 по ч. 4 ст. 190 КК України;

- групові злочини дії прокурорів ГОП ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та їх керівника ОСОБА_6 суперечать нормам КПК України і кваліфікуються такими статтями КК України:

ч. 2 ст. 364 КК України (зловживання посадами прокурорів ГОП);

ч. 4 ст. 190 КК України (шахрайство у особливо великих розмірах, вчинене особами правоохоронних органів, та ще й у період військового стану на території України);

ч. 5 ст. 186 КК України(відкритий і відвертий грабіж коштів родини);

ст. 195 КК України (погроза знищенню майна з використанням «болгарки»);

ч. 2 ст. 366 КК України (підробка офіційних документів, клопотань до суду);

ч. 3 ст. 382 КК України (не виконання ухвали Голосіївського суду м. Києва від 13.04.2023. Ухвала суду про заборону вилучення коштів та іншого майна, яке не має відношення до кримінального провадження від 15.04.2021);

ст. 384 КК України (введення в оману суд);

ст. 28 КК України (вчинені злочинною організованою групою);

ст. 27 КК України (розділ функції організованою злочинною групою)."

Подана скарга підлягає поверненню з наступних підстав.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регулюється § 1 Глави 26 КПК України.

Частиною першою статті 306 КПК України регламентовано, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду за місцем розташування органу досудового розслідування.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що узгоджується з нормами кримінального процесуального закону.

Підсудністю визначається сукупність юридично значимих ознак кримінального провадження (кримінальної справи), на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає суд і склад цього суду, які правомочні здійснювати судовий розгляд. Її призначення полягає у правильному розподілі кримінальних проваджень як між судами різних ланок (першої, апеляційної, касаційної інстанцій) судової системи, так і між судами однієї ланки.

Підслідністю є розподіл кримінальних проваджень між органами, які мають право розслідувати кримінальні правопорушення (стаття 216 КПК України).

Кримінальним процесуальним кодексом України підслідність кримінальних правопорушень визначається за територіальністю їх вчинення та органами, уповноваженими на розслідування цих кримінальних правопорушень.

Посадові та службові особи органів прокуратури, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, дипломатичної служби, державної лісової охорони, державної охорони природно-заповідного фонду, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, і центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику у відповідності до положень пункту «е» частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.

За приписами частини п`ятої статті 216 КПК України, досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, у разі вчинення таким спеціальним суб`єктом права, як прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України "Про прокуратуру"; здійснюється детективами Національного антикорупційного бюро України.

Отже, відповідно до статті 216 КПК України, одна зі статей за кваліфікаією якої заявники просять внести відомості до ЄРДР - 364 КК України, підслідна Національному антикорупційному бюро України.

Згідно примітки ст. 45 КК України корупційними кримінальними правопорушеннями, відповідно до цього Кодексу, вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про Вищий актикорупційний суд» Вищий антикорупційний суд здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до його юрисдикції (підсудності) процесуальним законом, а також шляхом здійснення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у таких кримінальних провадженнях, здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанції у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави в порядку цивільного судочинства, здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанції у справах про застосування санкції, передбаченої пунктом 1-1 частини першої статті 4 Закону України «Про санкції», у порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім підпункту 3 пункту 2 цього розділу, який набирає чинності з дня початку роботи Вищого антикорупційного суду.

05 вересня 2019 року Вищий антикорупційний суд розпочав роботу.

22 вересня 2019 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду».

Таким чином, враховуючи попередню кваліфікацію кримінальних правопорушень, вказану заявником, зокрема ст.364 КК України, яка безпосередньо віднесена до корупційних кримінальних правопорушень, слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва не має повноважень розглядати дану скаргу, оскільки розгляд таких скарг віднесений до підсудності Вищого антикорупційного суду з дня початку його роботи.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на наведене, дотримуючись принципу належної підсудності, матеріали скарги слід повернути заявнику.

Згідно з ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись Законом України «Про Вищий антикорупційний суд», статями 33-1, 304, 306 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на бездіяльність НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами від 27.09.2023 та 28.09.2023 - повернути особі, яка її подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1