Справа №443/2039/23
Провадження №1-кс/443/52/23
УХВАЛА

слідчого судді

23 листопада 2023 року місто Жидачів

Слідчий суддя Жидачівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

за участю:

особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 ,

встановив:

Суть скарги та позиція учасників судового провадження.

ОСОБА_3 подав до Жидачівського районного суду Львівської області скаргу, в якій просить зобов`язати Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області внести дані до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно заяви журналіста ОСОБА_3 від 30.10.2023, який звернувся із заявою про кримінальне правопорушення, передбачене статтею 171 КК України «Перешкоджання законній професійній діяльності журналістів» ОСОБА_4 .

В обґрунтування скарги покликається на те, що 30.10.2023 він як журналіст ГО «ІА «ІНФОСКОП» звернувся у Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівської області з письмовою заявою про кримінальне правопорушення, передбачене статтею 171 КК України. Однак в порядку статті 214 КПК України дані його заяви не внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав повністю, покликаючись на викладені у ній обставини, пояснив, що ним проводиться журналістське розслідування, яке стосується ДО «КОМБІНАТ ТРОЯНДА», у зв`язку з чим він неодноразово скеровував на адресу підприємства запити про надання публічної інформації, на які відповіді не отримав. Через це він звернувся до поліції із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яку не було внесено до ЄРДР. Вважає, що діями керівника ДО «КОМБІНАТ ТРОЯНДА» чиняться йому перешкоди у законній професійній діяльності як журналіста, тому просить скаргу задовольнити.

Представник Жидачівського відділу Стрийської окружної прокуратури у судове засідання не прибув, однак подав до суду заяву про розгляд скарги за його відсутності.

Представник Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області у судове засідання повторно не прибув, хоч про дату, час і місце його проведення повідомлений належним чином, про причини неприбуття слідчого суддю не повідомив.

Позиція суду.

Суд, зважаючи на те, що неявка представника Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області не є перешкодою для розгляду скарги, заслухавши позицію скаржника, наведені ним аргументи та вивчивши додані до скарги документи, доходить висновку, що скарга не підлягає задоволенню виходячи з такого.

Фактичні обставини, встановлені слідчим суддею.

З аналізу матеріалів скарги, встановлено, що 26.09.2023 ГО «ІА «ІНФОСКОП» надсилало до ДО «КОМБІНАТ ТРОЯНДА» Запити на отримання публічної інформації (а.с.16-19).

30.10.2023 ОСОБА_3 подав до Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області заяву від 30.10.2023 про кримінальне правопорушення, передбачене статтею 171 КК України, вчинене ОСОБА_4 , оскільки він не надав відповіді на неодноразово запитувану ОСОБА_3 інформацію в порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації» (а.с.3, 15).

30.10.2023 начальник сектору дізнання Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області повідомив начальника Відділення поліції №1 про недостатньо об`єктивні матеріали за заявою ОСОБА_3 для попередньої констатації наявності кримінального правопорушення (а.с.16).

Нормативно-правові акти, які застосував слідчий суддя, та мотиви їх застосування.

Відповідно до приписів пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.

Згідно з вимогами частини 1 статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положеннями частини 2 статті 214 КПК України встановлено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (частина 4 статті 214 КПК України).

Відповідно до приписів пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

З аналізу вище наведених положень вбачається, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене Наказом Офісом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298) (далі Положення).

За змістом пункту 1 глави 2 розділу I Положення, до Реєстру вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до пункту 3 розділу 3 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 8 лютого 2019 року №100, заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Згідно з положеннями розділу ІV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15 листопада 2017 року № 930, керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

Звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді. Звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, що не потребують додаткового вивчення, невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання.

Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України «Про звернення громадян» і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення. При цьому зазначають заходи, вжиті органом чи підрозділом поліції в межах його компетенції для захисту конституційних прав громадян.

Мотиви, з яких слідчий суддя дійшов висновків.

Слідчий суддя наголошує на тому, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Слідчий суддя зауважує, що повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор. Водночас, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №818/1526/18).

Аналіз заяви ОСОБА_3 від 30.10.2023 дає підстави дійти висновку, що у заяві не наведено достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, а наведені у ній аргументи фактично ґрунтуються на припущеннях заявника.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статями 303-307, 372, 376 КПК України,

постановив:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за поданою ним заявою щодо вчинення кримінального правопорушення від 30.10.2023.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1