Справа № 357/5470/23
У Х В А Л А

27 листопада 2023 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши в м. Біла Церква, у відкритому судовому засіданні, клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000180, яке внесене до ЄРДР 27 червня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 194 КК України,

У С Т А Н О В И В:

згідно з клопотанням, прокурор ОСОБА_3 зазначав, що досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_5 , за попередньою змовою групою осіб, підробила документи, на підставі яких оформлено дозвільні документи на проведення реконструювання житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, досудовим розслідуванням перевіряється заява ОСОБА_6 щодо вчинення стосовно неї злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, у якій вона просила прийняти міри до співвласника будинку АДРЕСА_1 , а саме квартири АДРЕСА_2 та 5 ОСОБА_5 , яка самостійно, без наявності дозвільних на те документів, знесла частину спільного будинку та проводить будівельні роботи, чим умисно пошкоджує чуже майно, належне співвласника будинку та завдає шкоди в особливо великих розмірах.

Наразі, постала потреба в накладенні арешту на квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , з метою запобігання продовження будівельних, ремонтних та робіт будь-якого іншого виду, які призведуть до їх перетворення, тобто припинення протиправних дій ОСОБА_5 з метою збереження речових доказів в межах кримінального провадження.

Необхідність арешту обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , після скасування Будівельного паспорту «Реконструкція частини індивідуального житлового будинку (квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_4 ) з двоповерховою прибудовою АДРЕСА_1 », та незважаючи на складені стосовно неї протоколи про адміністративні правопорушення, ігноруючи встановлені вимоги законодавства, продовжує будівництво. За вказаною адресою зараз повністю зведені зовнішні стіни квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 та перекритий дах.

У 2023 році проведення ремонтних та будівельних робіт продовжується про що свідчать неодноразові звернення ОСОБА_7 на лінію «102» від 29 квітня 2023 року, 30 квітня 2023 року, 13 травня 2023 року та 25 червня 2023 року.

Враховуючи викладене, з метою заборони проведення будівельних та ремонтних робіт, тобто забезпечення збереження речового доказу, а саме квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 з двохповерховою прибудовою за адресою: АДРЕСА_1 , так як ОСОБА_5 може продовжувати роботи та перетворити майно, що призведе до втрати речового доказу та унеможливлюватиме проведення досудового розслідування в повному обсязі, просив: накласти арешт на квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , із забороною на проведення будівельних та ремонтних робіт, тобто їх перетворення.

У ході розгляду, прокурор ОСОБА_3 підтримав своє клопотання за підстав та обставин наведених у ньому.

Адвокат ОСОБА_4 заперечував проти поданого клопотання, посилаючись на його безпідставність, вважав, що зважаючи на наявність у ОСОБА_5 усіх дозволів на реконструкцію частини будинку, численні рішення судів, у її діях відсутній склад злочину, прокурор ОСОБА_3 не вказує, який конкретно документ підробила ОСОБА_5 .

Вирішуючи клопотання слідчий суддя керується таким.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Перша та найголовніша вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає в тому, що будь-яке втручання з боку органу влади у мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого абзацу надає право позбавляти власності лише «на умовах, передбачених законом», при цьому у другому абзаці визнається право держав здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із основоположних принципів демократичного суспільства, притаманний усім статтям Конвенції (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» пункт 58).

Слідчим суддею установлено, що в провадженні слідчого відділу Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000180, яке внесене до ЄРДР 27 червня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 194 КК України.

У відповідності до вказаної кримінально-правової кваліфікації, об`єктом кримінальних правопорушень, які на даний час розслідуються органом досудового розслідування є встановлений законодавством порядок ведення, обігу і використання офіційних та деяких приватних документів, який забезпечує нормальну діяльність підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, а також прав і законних інтересів громадян, порядок документального посвідчення фактів, які мають юридичне значення (ст.358 КК України), а також право власності, додатковим факультативним об`єктом можуть виступати громадський порядок, екологічна безпека, життя і здоров`я людини (ст.194 КК України).

Згідно з витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень ОСОБА_5 на праві спільної часткової власності належить 7/100 та 14/100 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а також на праві приватної власності земельні ділянки з кадастровими номерами :04:012:0117 площею 0,0025 га, :04:012:0116 площею 0,0202 га, :04:012:0291 площею 0,0044 га.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15 липня 2019 року скасовано постанову №А-2504/2 начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради ОСОБА_8 від 25 квітня 2019 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_5 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП, а справу направлено на новий розгляд до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 28 жовтня 2019 року в задоволенні позову ОСОБА_9 до ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_10 , Білоцерківська міська рада Київської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради, Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради Київської області про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом знесення самочинного будівництва відмовлено.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року визнано протиправним та скасовано припис Головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_11 про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 08 серпня 2018 року.

Визнано протиправним та скасовано наказ Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської Ради № 15 від 13 серпня 2018 року про скасування будівельних паспортів № 23/14 від 26 березня 2014 року, № 22/14 від 26 березня 2014 року, № 21/14 від 26 березня 2014 року та № 20/14 від 26 березня 2014 року.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2021 року визнано протиправним та скасовано наказ Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради наказ № 16/2 від 13 серпня 2018 року «Про скасування будівельного паспорта».

Відповідно до постанови слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_12 від 21 серпня 2023 року житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом.

На переконання слідчого судді, вказана постанова слідчого про визнання речовим доказом житлового будинку у кримінальному провадженні № 0000180, яке внесене до ЄРДР 27 червня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 194 КК України, з урахуванням наданих представником власника майна судових документів, не відповідає вимогам ст.110 КПК України, оскільки є передчасною, належним чином необґрунтованою та немотивованою, винесеною без належного врахування обставин можливого вчинення зазначених кримінальних правопорушень.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Аналізуючи матеріали клопотання поданого в рамках кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що на цьому етапі кримінального провадження не встановлено обставин, що свідчать про умисне знищення чи пошкодження майна або підроблення документів, на підставі яких оформлено дозвільні документи на проведення реконструювання житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , а також осіб, причетних до можливого вчинення кримінального правопорушення, оскільки обставини викладені в клопотанні прокурора спростовуються наданими та дослідженими під час судового розгляду судовими рішеннями, які набрали законної сили, а тому потреби досудового розслідування на даному етапі не виправдовують таке втручання, як арешт майна, у права та інтереси власника (користувача) майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Прокурор, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 132 КПК України, не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які послався у клопотанні, підстава та мета накладення арешту на нерухоме майно, викладена у клопотанні прокурора, а саме збереження речових доказів, не підтверджується та не співвідноситься з матеріалами судового провадження.

Крім того, у клопотанні прокурора не враховано та не відображено про можливі негативні наслідки для власника (користувача) майна, а тому накладення арешту може свідчити про порушення вимог статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції із захисту прав людини, що є неприпустимим та непропорційним.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що наразі клопотання подано передчасно, відсутні правові підстави для накладення арешту на майно, а отже у задоволенні клопотання належить відмовити.

Керуючись ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

відмовити в задоволенні клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000180, яке внесене до ЄРДР 27 червня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 194 КК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, безпосередньо до Київського апеляційного суду, протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному ст. 532 КПК України.

Повний текст ухвали проголошений 30 листопада 2023 року о 09:40 год.

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1