Справа №295/898/24
УХВАЛА

про арешт майна

22.01.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000033 від 03.01.2024 року,-

в с т а н о в и в :

І. Суть клопотання

18.01.2024 р. слідчий за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене у ОСОБА_5 17.01.2024 р. в ході огляду місця події за адресою: м. Житомир, вул. І Мазепи, 79, а саме: мобільний телефон торговельної марки «Redmi Note 10S», який належить ОСОБА_6 .

В клопотанні слідчий вказує, що 01.01.2024 р. не встановлена особа, шляхом вільного доступу в умовах воєнного стану, знаходячись за адресою: м. Житомир вул. Хлібна, 42, здійснила крадіжку мобільного телефону марки «Redmi 10», чим спричинила матеріальну шкоду ОСОБА_6 .

03.01.2024 р. СВ ВП Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області за даним фактом внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000033 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

17.01.2024 р. під час огляду місця події працівниками поліції у ОСОБА_5 був вилучений мобільний телефон, зазначений вище, який згідно з постановою слідчого від 17.01.2024 р. визнаний речовим доказом в кримінальному провадженні, на яке слідчий просить накласти арешт.

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на майно, слідчий посилається на потребу в збереженні речових доказів в даному кримінальному провадженні.

ІІ Процедура та позиції сторін

В клопотанні слідчий Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 просить розгляд справи проводити без його участі (а.с. 2).

Неприбуття слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № 0000033 від 03.01.2024 року,за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, по факту таємного викрадення майна у ОСОБА_6 - мобільного телефону «Redmi Note 10S».

17.01.2024 р. в ході огляду місця події за адресою: м. Житомир, вул. Л І Мазепи, 79 у ОСОБА_5 був вилучений викрадений у ОСОБА_6 мобільний телефон, що підтверджується змістом протоколу огляду місця події, на який слідчий просить накласти арешт.

Доводи клопотання слідчого підтверджуються також копіями з матеріалів кримінального провадження, які долучені до нього, зокрема, даними протоколу про прийняття заяви від 01.01.2024 р., протоколом огляду місця події тощо.

Постановою слідчого ОСОБА_3 від 17.01.2024 р. вилучена річ визнана речовим доказом в кримінальному провадженні № 0000033.

Враховуючи обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що вказане у клопотанні майно може бути предметом кримінального правопорушення, викраденим майно, відповідає критеріям речових доказів, а тому існує потреба в забезпеченні їх збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання. Арешт підлягає накладенню з метою збереження речового доказу.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на мобільний телефон торговельної марки «Redmi Note 10S», який належить ОСОБА_6 і був вилучений в ході огляду місця події 17.01.2024 р. за адресою: м. Житомир, вул. І. Мазепи, 79, у ОСОБА_5 , заборонивши власнику та іншим особам володіти, користуватись та розпоряджатись ним.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення.

Слідчий суддя ОСОБА_1