233 Справа № 233/8126/23
У Х В А Л А
підготовчого судового засідання
28 грудня 2023 року м. Костянтинівка
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
представника потерпілого ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Костянтинівка, Донецької області, українця, громадянина України, з середньо технічною освітою, не одруженого, який працює ФОП « ОСОБА_9 », зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,
у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 2 ст. 125 КК України,
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 грудня 2023 року головуючим для розгляду кримінального провадження визначено ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 25 грудня 2023 року по вказаному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 у вигляді домашнього арешту, зважаючи на те, що ризики, передбачені п. п. 1, 3 ст. 177 КПК України станом на теперішній час не перестали існувати. Просив суд, окрім зазначених в клопотанні обов`язків, зобов`язати обвинуваченого не спілкуватись з потерпілими щодо кримінального провадження. Заперечував щодо клопотання як захисника, так і представника потерпілих, посилаючись на те, що інші заходи забезпечення кримінального провадження не будуть дієвими. Додав, що обвинувачений умови домашнього арешту не порушував. Також, вважав можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні. Підтвердив існування зареєстрованого кримінального провадження де обвинувачений є потерпілим.
Потерпілі та представник потерпілого не заперечували з приводу призначення справи до судового розгляду, однак заперечували щодо обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки перебуваючи на свободі обвинувачений може здійснювати на них тиск. ОСОБА_5 повідомив, що невідома особа телефонувала, представилась прокурором, запитувала інформацію щодо кримінального провадження та можливого примирення. Він вирішив, що це був обвинувачений, щось хотів дізнатись. Зазначив, що тиск або погрози ця невідома особа не висловлювала. Мав можливість зателефонувати, запитати з ким розмовляє, бо номер висвітився, але цього не зробив.
ОСОБА_10 повідомила суду, що вона переживає за себе та дитину. Обвинувачений ОСОБА_7 порушив умови домашнього арешту, оскільки вона його бачила за адресою міста реєстрації, тобто по сусідству та в темний час доби він знаходився не за адресою вказаною в ухвалі суду. Крім того, він ходив до свого товариша. Про ці факти вона повідомила слідчого.
Представник потерпілого ОСОБА_6 заявив усне клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи тим, що обвинувачений звинувачується у вчиненні декількох кримінальних проваджень, порушив умови домашнього арешту, не має електронного браслету, відсутні міцні соціальні зв`язки, може впливати на свідків, які дають різні покази.
Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні не заперечували з приводу призначення обвинувального акту до судового розгляду. Стосовно клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та клопотання представника потерпілого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували. Захисник просив обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Зазначив, що за адресою АДРЕСА_1 зареєстрований обвинувачений та проживають його батьки. Під час обрання запобіжного заходу на час досудового розслідування слідчий суддя визначив адресою домашнього арешту АДРЕСА_2 , це квартира брата обвинуваченого, який на даний час з неї виїхав. Визначено саме за цю адресу, щоб унеможливити спілкування та тиск на потерпілих з боку обвинуваченого. Ризики на які посилається прокурор є припущенням, оскільки за час досудового розслідування обвинувачений не вчиняв спроб покинути м. Костянтинівка та впливати на потерпілих з метою зміни ними показів. Не погодився з покладенням обов`язку повідомляти прокурора чи суд про зміну місця проживання, оскільки мобільний зв`язок може не працювати, можуть бути перебої з електромережею. Додав, що обвинувальний акт містить посилання про отримання обвинуваченим тілесних ушкоджень. З цього приводу є інше кримінальне провадження де потерпілим визнано його обвинуваченого.
Суд, вислухавши учасників судового провадження та вивчивши клопотання прокурора та сторони захисту дійшов такого висновку.
З приводу призначення справи до розгляду.
Під час підготовчого судового засідання угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Костянтинівському міськрайонному суду Донецької області.
Таким чином, наявні достатні підстави для призначення кримінального провадження до судового розгляду у відкритому провадженні.
Також у підготовчому судовому засіданні обговорено питання про необхідність надання органом з питань пробації досудової доповіді щодо обвинуваченого ОСОБА_7 .
Згідно з ч. 1 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
Враховуючи, що відповідно до ст. 19 Закону України «Про пробацію» права, обов`язки, відповідальність, правовий та соціальний захист персоналу органу пробації визначаються Законом України «Про Державну кримінально-виконавчу службу України» та цим Законом, складання досудової доповіді слід доручити відділу № 9 філії ДУ «Центр пробації» в Миколаївській, Донецькій, Луганській та Херсонській областях.
Щодо клопотання про обрання запобіжного заходу.
ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кр имінального правопорушення за наступних обставин: 29 жовтня 2023 року, приблизно о 22 год. 00 хв., ОСОБА_7 , знаходячись за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , почув гучні крики на вулиці та вийшов за двір свого будинку. В зазначений час біля сусіднього будинку АДРЕСА_1 знаходилась його сусідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з якою у ОСОБА_7 склалися тривалі неприязні відносини.
В цей час між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 виникла сварка, під час якої остання почала хаотично наносити удари по тілу ОСОБА_7 пластиковою ключкою для флорболу. Внаслідок дій ОСОБА_4 , ОСОБА_7 став відчувати неприязнь по відношенню до останньої, через що у нього виник злочинний умисел, спрямований на умисне спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_4
29 жовтня 2023 року, приблизно о 22 год. 05 хв., більш точного часу не встановлено, ОСОБА_7 , знаходячись біля буд. АДРЕСА_1 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_4 , взяв в праву руку наявний у нього при собі ніж, який дістав з правої кишені своєї куртки, та діючи умисно, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, з метою умисного завдання тілесних ушкоджень наніс останній один удар навідмаш лезом вказаного ножа в область живота, правого та лівого плечей.
Внаслідок протиправних дій ОСОБА_7 завдав ОСОБА_4 не проникаючі колото-різані рани правого плеча, які за ступенем тяжкості відносяться до легких тілесних ушкоджень, що потягли короткочасний розлад здоров`я, та лівого плеча і передньої черевної стінки, що за ступенем тяжкості відносяться до легких тілесних ушкоджень.
Крім того, 29 жовтня 2023 року, приблизно о 22 год. 10 хв. більш точного часу встановлено не було, ОСОБА_7 знаходився на ділянці місцевості біля будинку АДРЕСА_1 , де у останнього відбувався конфлікт зі ОСОБА_4 . В цей час до ОСОБА_7 підійшов чоловік ОСОБА_4 - ОСОБА_5 з металевою трубою у правій руці, який долучився до конфлікту. В ході конфлікту ОСОБА_5 , утримуючи вищезазначену металеву трубу у правій руці, наніс ОСОБА_7 не менш одного удару в область лівої руки, зігнутої у ліктьовому суглобі. Внаслідок дій ОСОБА_5 , ОСОБА_7 став відчувати неприязнь по відношенню до останнього, через що у нього виник злочинний умисел, спрямований на умисне спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_5 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_7 , 29 жовтня 2023 року, приблизно о 22 год. 12 хв., більш точного часу встановлено не було, знаходячись біля будинку АДРЕСА_1 , діючи умисно, на ґрунті особистих неприязних відносин, з метою завдання тілесних ушкоджень ОСОБА_5 , тримаючи у правій руці ніж, лезом якого завдав один удар в ліву частину живота останньому. Внаслідок своїх протиправних дій ОСОБА_7 спричинив ОСОБА_5 ножове проникаюче поранення передньої черевної стінки з ушкодженням тонкої кишки, брижжі тонкої кишки, сигмоподібної кишки, гемоперитонеум, що за ступенем тяжкості відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечних для життя в момент заподіяння.
Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 02 листопада 2023 року стосовно ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 30 грудня 2023 року включно.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих і свідків, тощо.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.
Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для суду подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний, обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Виходячи зі змісту ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Суд, не роблячи передчасних висновків, щодо вини обвинуваченого ОСОБА_7 у інкримінованому кримінальному правопорушенні, не даючи оцінки жодному доказу зібраному у справі, вважає за доцільне обрати останньому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:
- ризик переховування від суду, що підтверджується тим, що суворість покарання у разі визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого кримінального правопорушення у виді позбавлення волі на строк від 5 до8 років може бути визнана ним менш небезпечною, ніж втеча;
- незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, що підтверджується тим, що обвинувачений з метою ухилення від кримінальної відповідальності шляхом підкупу, примусу, погроз може змусити останніх змінити або відмовитись від показів. За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.
За таких обставин, існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Досліджені під час судового засідання та описані цією ухвалою ризики свідчать, що менш суворим запобіжним заходом, таким як особисте зобов`язання не буде беззаперечно забезпечено належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а тому в задоволенні клопотання захисника необхідно відмовити.
Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора та застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту в період часу з 19.00 до 08.00 год. на строк 2 місяці. З метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_7 , та виконання ним процесуальних обов`язків доцільним є покладення на нього, таких передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
- не виїжджати за межі м. Костянтинівка Краматорського району Донецької області без дозволу прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, роботи, навчання.
заборонити спілкуватись з потерпілими ОСОБА_10 та ОСОБА_5 щодо обставин кримінального провадження.
Вирішуючи клопотання представника потерпілого щодо обрання стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з ч. 1 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
За приписами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.
Зі змісту ч. 1 ст. 184 КПК України вбачається, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити…
Частина 4 статті 176 КПК України передбачає, що запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
З наведених норм випливає, що під час судового провадження суб`єктом звернення до суду з клопотанням про обрання щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є лише прокурор.
З огляду на вищевикладене представник потерпілого ОСОБА_6 не є суб`єктом звернення з вказаним клопотанням, а тому в його задоволенні слід відмовити.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 314-316, 176, 177, 182, 183, 372, 395 КПК України, суд, -
Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.
Доручити відділу № 9 філії ДУ «Центр пробації» в Миколаївській, Донецькій, Луганській та Херсонській областях скласти досудову доповідь щодо ОСОБА_7 в межах кримінального провадження № 233/8126/23 у строк до 04 січня 2024 р.
Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у цьому кримінальному провадженні, потерпілих, представника потерпілого, обвинуваченого та захисника.
Відмовити представнику потерпілого ОСОБА_6 у задоволенні клопотання про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відмовити захиснику ОСОБА_8 у задоволенні клопотання про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Задовольнити клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем постійного проживання: АДРЕСА_2 , строком до 28 лютого 2024 року, заборонивши йому залишати житло в період часу з 19.00 год. до 08.00 год.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
- не виїжджати за межі м. Костянтинівка Краматорського району Донецької області без дозволу прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, роботи, навчання.
- заборонити спілкуватись з потерпілими ОСОБА_10 та ОСОБА_5 щодо обставин кримінального провадження.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.
Копію ухвали вручити обвинуваченому ОСОБА_7 , негайно після її оголошення та направити начальнику ВП № 2 Костянтинівського РУП ГУНП в Донецькій області для виконання.
На ухвалу суду в частині обрання запобіжного заходу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Суддя: ОСОБА_1