Справа № 203/2530/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2023 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

адвоката - ОСОБА_4

підозрюваної - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Маріуполі) ТУ ДБР, розташованого у м.Краматорську, ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Дружківка Донецької області, громадянки

України, з середньою-спеціальною освітою, не одруженої, маючої на утриманні двох дітей, раніше

не судимої, зареєстрованої та проживаючої за адресою:

АДРЕСА_1

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.332, ч.3 ст.28, ч.1 ст.366 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000570,-

ВСТАНОВИВ:

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Маріуполі), ТУ ДБР, розташованого у м.Краматорську, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000570, відомості про яке внесено до ЄРДР 27.05.2022 року з правовою кваліфікацією за ч.3 ст.332, ч.ч.3,4 ст.358, ч.1 ст.366, ч.2 ст.369, ч.5 ст.426-1 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження 10.05.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.332, ч.3 ст.28, ч.1 ст.366 КК України, за фактом сприяння у незаконному переправлені осіб через державний кордон України; службовому підробленні, складанні завідомо неправдивих офіційних документів, вчиненому організованою групою.

В наданому клопотанні слідчий просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначенням застави в розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб та, в разі її внесення, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрювана та її захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на необгрунтованість підозри, недоведеність наявності зазначених в клопотанні ризиків. З урахуванням цього та даних про особу підозрюваної просили відмовити в задоволенні клопотання слідчого.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Частиною 2 ст.177 КПК України встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, визначені ст.178 КПК України.

Розглядаючи питання обгрунтованості підозри, як підстави для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що надані до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протоколи огляду місця події; вилучені тимчасові посвідчення військовозобов`язаних та довідки щодо проходження медичного огляду ВЛК; відповіді на запити слідчого ІНФОРМАЦІЯ_2 ; протокол огляду та допиту свідків; висновки експертиз, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.332, ч.1 ст.366 КК України та дають достатньо вагомі підстави для висновку про причетність до їх вчинення ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, ОСОБА_5 на підставі вагомих доказів повідомлено про підозру у вчиненні, зокрема, тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7-ми до 9-ти з конфіскацією майна.

Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній в разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та усвідомлення останньою можливості засудження до позбавлення волі на тривалий термін, може бути мотивом та підставою для вчинення нею дій з переховування від органів досудового розслідування та суду і є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків такого переховування.

Крім того, слідчий суддя приймає до уваги стадію досудового розслідування у кримінальному провадженні, що на теперішній час в останньому не проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії, спрямовані на виявлення та фіксування всіх обставин вчиненого злочину.

З огляду на це, а також враховуючи обізнаність підозрюваної про обставини вчинення кримінального правопорушення, особу свідків, є достатні підстави вважати, що не будучи обмеженою у спілкуванні із іншими підозрюваними та свідками підозрювана матиме можливість впливати на них для зміни змісту та обсягу показань з метою уникнути кримінальної відповідальності.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність та доведеність прокурором ризиків вчинення підозрюваною дій, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України.

Частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію в справі ЄСПЛ «Манчіні проти Італії», де зазначено, що за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 §1(с) Конвенції.

Згідно ч.ч.1,4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Поряд з наявними ризиками, передбаченими п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, які слідчий суддя визнає доведеними прокурором, слідчий суддя також враховує дані про особу підозрюваної, зокрема: її вік, що остання раніше не судима, має на утриманні двох дітей, яких самостійно утримує та виховує, доглядаючи також за онкохворою матір`ю, має зареєстроване місце проживання.

Таким чином, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, а також фактичні обставини кримінального провадження та дані про особу підозрюваної, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено наявності підстав, які б об`єктивно свідчили про неможливість запобігання наявним ризикам, застосуванням до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

В зв`язку з цим, слідчий суддя приходить до висновку, що необхідним та достатнім запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваної, є особисте зобов`язання, з покладенням на неї обов`язків, передбачених п.п.1,2,3,4,8 ч.5 ст.194 КПК України, що на даному етапі досудового розслідування забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Строк запобіжного заходу визначити у два місяці з моменту повідомлення ОСОБА_5 про підозру, тобто до 10.07.2023 року включно.

Керуючись ст.ст.177,178,181,183,184,193,194,196 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Маріуполі) ТУ ДБР, розташованого у м.Краматорську, ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання на строк, до 10 липня 2023 року включно, поклавши на підозрюваноу протягом вказаного строку наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом;

- не залишати межі Донецької області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування у будь-який позапроцесуальний спосіб зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1