Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/399/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.08.2023 року. Кропивницький апеляційний суд колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Кропивницькому апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 липня 2023 року, якою задоволено клопотання слідчого та стосовно,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, не одруженого, не маючого на утриманні дітей, з вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останні рази:

- 11.09.2017 року Придніпровським районним судом м. Черкаси за ч. 1 ст. 391, 71 КК України до позбавлення волі строком на 1 рік 8 місяців;

- 09.05.2023 року Кіровським районним судом м. Кіровограда за ч. 4 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 5 років. На підставі ст. 75 КК України встановлено іспитовий строк 1 рік 8 місяців;

- 07.06.2023 року до Кіровського районного суду м. Кіровограда направлено обвинувальний акт за ч. 4 ст. 185 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, а саме до 11-50 год. 18.09.2023 року включно з визначенням розміру застави в сумі 53 680 гривень,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області лейтенант поліції ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_8 , звернулася до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_6 .

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 липня 2023 року, вказане клопотання слідчого задоволено та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 11-50 год. 18.09.2023 року включно з визначенням розміру застави в сумі 53 680 гривень.

Мотивуючи своє рішення слідчий суддя зазначив, що ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також у вчиненні у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Також слідчим суддею встановлені ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, а також може продовжити злочинну діяльність.

Отже, за висновком слідчого судді, у разі застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків.

Не погоджуючись з вказаним рішенням слідчого судді, захисник ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного, в апеляційній скарзі просить оскаржувану ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою обрати підозрюваному ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

В обґрунтування апеляційних вимог захисник зазначає, що слідчим суддею не взято до уваги, те що підозрюваний ОСОБА_6 має постійне місце проживання, розуміє відповідальність за порушення покладеного на нього зобов`язання. Жодний ризик передбачений статтею 177 КПК України прокурором не доведений.

Також захисник вважає, що в клопотанні про застосування запобіжного заходу відсутні підтвердження наявність одного або кількох ризиків, як того вимагає п.5 ч.1 ст. 184 КПК України.

Між тим, підозрюваному ОСОБА_6 не має сенсу переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки розуміє, що вказане може в подальшому призвести до зміни запобіжного заходу та отримання санкції у вигляді позбавлення волі.

Таким чином захисник вважає, що слідчим суддею не у повній мірі враховано та оцінено в сукупності всі обставини, вказані в статті 178 КПК України, а тому ухвала слідчого судді не відповідає повноті судового розгляду, висновки суду не відповідають фактичним обставинам кримінального правопорушення.

Розгляд даної апеляційної скарги було призначено у відкритому судовому засіданні, проте в зазначений день та час учасники процесу до суду апеляційної інстанції не з`явилися, повідомлялися у встановленому законом порядку, клопотання про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у дистанційному режимі відеоконференції до апеляційного суду не надходили.

Захисник ОСОБА_5 та прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_8 до початку апеляційного розгляду подали заяви, в яких вони просять проводити розгляд апеляційної скарги без їх участі.

Підозрюваний ОСОБА_6 , який утримується під вартою, повідомлений належним чином про день та час розгляду апеляційної скарги захисника, з клопотанням про його обов`язкову участь в судовому засіданні на подавав.

Враховуючи наведене апеляційний суд, з урахуванням положень ч. 1 ст. 406 КПК України, ухвалює рішення за результатами письмового провадження.

Вислухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали клопотання, які надійшли з районного суду та зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 5 ч. 1, ч. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Частиною 3 ст. 5 вказаної Конвенції передбачено, що кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «с» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, колегія суддів зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку.

Як убачається з матеріалів клопотання, СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №№0001888 яке внесене 06.07.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що в період часу з 14.06.2023 року по 11.07.2023 року ОСОБА_6 вчинив чотири епізоди крадіжок, його дії, кваліфіковані органом досудового слідства за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України. Матеріальна шкода завдана злочином у якому він підозрюється складає 2482 гривні 85 копійок.

21 липня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України.

Вказане кримінальне правопорушення, у відповідності до ст. 12 КК України є тяжким, санкцією даної частини статті передбачено позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Обґрунтованість підозри повідомленої ОСОБА_6 підтверджується доказами доданими до клопотання, а саме: рапортом прийняття повідомлення по лінії «102», протоколами огляду місця події, протоколами допиту представника потерпілого, протоколом огляду предмету та перегляду відеозаписів, протоколами допиту свідків, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, висновками експерта, протоколами прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, протоколами огляду предмету, протоколом допиту потерпілого.

Колегія суддів ураховує, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

При цьому, колегія суддів не може не зазначити, що практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна це питання, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

Зазначаючи про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий обґрунтовано послався на ризики, які передбачені ст.177 КПК України, які слідчим суддею під час судового розгляду були встановлені.

На переконання колегії суддів, у разі застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, а також може продовжити злочинну діяльність.

Стороною захисту під час розгляду в суді першої інстанції не спростовані доводи клопотання слідчого. Не надані докази в обґрунтування апеляційної скарги стороною захисту і до суду апеляційної інстанції.

Також, слідчим суддею належним чином враховані обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема враховано те, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні умисних тяжких кримінальних правопорушеннях проти власності, вчинених в період воєнного стану, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності, відбував реальне покарання в місцях позбавлення волі, вчинив новий злочин під час відбуття іспитового строку та під час дії відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період доби. Враховано також і те, що наразі в суді першої інстанції розглядається обвинувальний акт відносно ОСОБА_9 , виклики суду він ігнорує.

Отже, приймаючи рішення про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя повно та об`єктивно дослідив усі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування саме такого запобіжного заходу. При цьому суд дослідив належним чином клопотання слідчого та додані до нього докази, навівши в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення.

Апеляційні доводи захисника про те, що до підозрюваного можливо застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою є безпідставними та непереконливими, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, та запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а у такому випадку не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Колегія суддів також враховує практику ЄСПЛ, так у справі «Воляник проти України» від 02.10.2014 року, вказано, що допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність із боку підозрюваного таких загроз, як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.

Так, виходячи з встановлених обставин по справі та оцінюючи особу підозрюваного, обставин вчинення протиправних дій, існує достатньо підстав вважати, що у разі незастосування до ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній матиме змогу переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, а також може продовжити злочинну діяльність.

З огляду на означене, колегія суддів прийшла до висновку, що слідчим суддею правильно оцінені наявні ризики та обґрунтовано задоволено клопотання органу досудового розслідування, обравши стосовно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Колегія суддів, враховуючи всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи запобіжного заходу, вважає, що у конкретному випадку, обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою обумовлено процесуальною необхідністю та є доцільним у межах даного кримінального провадження. Застосований відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи, з урахуванням встановлених ризиків, на думку колегії суддів, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Доводи апеляційної скарги захисника про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та безпідставність судового рішення про необхідність обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - спростовуються наведеним вище.

Доводи захисника про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 не знайшли свого підтвердження в суді апеляційної інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Крім того, застосовуючи до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, у відповідності до вимог чинного законодавства обґрунтовано визначив ОСОБА_6 заставу у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, враховуючи, що застава саме у такому розмірі буде належною гарантією виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, та обрання підозрюваному іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою колегія суддів не знаходить.

Керуючись ст. 376 ч.2, 177, 183, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 липня 2023 року, якою підозрюваному ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4