Справа № 453/718/23
№ провадження 1-кс/453/144/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2023 року слідчий суддя Сколівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчої ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №3 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000102 від 03.05.2023 року щодо підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сколе, Львівської області, проживаючого по АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , раніше судимого, востаннє 03.02.2020 року Сколівським районним судом Львівської області за ч.3 ст. 296 КК України до покарання у виді 3 років позбавлення волі із застосуванням ст. 75 КК України звільнений від призначеного покарання з іспитовим строком 2 роки,-

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,-

в с т а н о в и в:

04.05.2023 року слідчий СВ ВП №3 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 звернулася до суду з клопотанням, погодженим прокурором Львівської спеціалзованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000102 від 03.05.2023 року щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання обгрунтоване тим, щодосудовим розслідуванням встановлено, що у відповідності до наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 215 від 29.07.2022 року солдата ОСОБА_5 , призначено на посаду майстра відділення розбирально-складальних робіт ремонтного взводу автомобільної техніки ремонтної роти автомобільної техніки ремонтно-відновлювального батальйону.

У відповідності до ст.ст. 11, 16, 49, 127, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст.ст. 1, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, солдат ОСОБА_5 під час проходження військової служби повинен свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок; знати та виконувати свої обов`язки та додержуватися вимог статутів Збройних Сил України; бути зразком високої культури, скромності й витримки, берегти військову честь, захищати свою й поважати гідність інших людей; поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків.

У порушення вищевказаного законодавства солдат ОСОБА_5 став на шлях злочинності за наступних обставин.

Так, 02.05.2023 року близько 20:00 год, солдат ОСОБА_5 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, в умовах військового стану, діючиумисно проти волі власника майна, маючи на меті вчинити крадіжку чужого майна, скориставшись відсутністю сторонніх осіб та переконавшись, що за ним ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу через незачинені вхідні двері, проник до квартири АДРЕСА_2 в якій проживає ОСОБА_8 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

У подальшому, перебуваючи в квартирі де проживає потерпіла ОСОБА_8 , ОСОБА_5 проникнувши до кімнати-кухні, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, викрав мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 9А Peacock Green 2GB RAM 32 GB ROM, IMEІ1: НОМЕР_2 , SN: НОМЕР_3 , IMEІ2: НОМЕР_4 зеленого кольору вартістю 2500 грн. із сім-карткою мобільного оператора Vodafone НОМЕР_5 вартістю 200 грн. та силіконовим чохлом чорного кольору вартістю 150 грн., а також мобільний телефон - марки Xiaomi Redmi 9 Сarbon Grey 32 GB RAM 32 GB ROM IMEI1: НОМЕР_6 IMEI2: НОМЕР_7 SN: НОМЕР_8 темно-сірого кольору вартістю 3500 грн. із сім-картою мобільного оператора Vodafone НОМЕР_9 вартістю 200 грн. та силіконовим протиударним чохлом чорного кольору вартістю 150 грн., чим вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжці), поєднаного з проникненням у житло, вчиненого в умовах воєнного стан, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 185 КК України.

В результаті умисних, протиправних дій ОСОБА_5 , спричинив потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 6700 (шість тисяч сімсот) гривень.

03.05.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , о 01:30 год. затримано працівниками відділення поліції № 3 Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівські областів порядку п. 2 ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного злочину.

Так, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується наступними доказами, отриманими у встановленому КПК України порядку: протоколом огляду місця події від 02.05.2023 року, допитом підозрюваного ОСОБА_5 від 03.05.2023 року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 03.05.2023, допитом свідка ОСОБА_10 від 03.05.2023 року, довідками вартості викраденого майна, протоколом затримання ОСОБА_5 від 03.05.2023 року, та іншими матеріалами досудового розслідування у їх сукупності.

При вивченні особи підозрюваного ОСОБА_5 та обставин вчинених ним кримінального правопорушення, встановлено наявність ризиків, які дають підстави вважати, що останній може здійснити дії, передбачені п.п.1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 (п`яти) до 8 (восьми) років, не має постійного місця праці, зловживає алкогольними напоями, відтак з метою уникнення покарання може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, тобто наявний ризик, передбачений ч.1 п.1 ст. 177 КПК України.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 , з метою уникнення покарання може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, показання яких мають важливе значення для доведеності його вини, та які проживають в одному населеному пункті із обвинуваченим - м. Сколе Стрийського району Львівської області, шляхом фізичного чи психічного тиску на них, тобто наявні ризики, передбачені ч.1 п. 3, 5 ст. 177 КПК України.

Ураховуючи тяжкість та специфіку кримінальних правопорушень, беручи до уваги виключні обставини саме даного кримінального провадження, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваного, нездатність застави забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, є необхідним визначити останньому, як альтернативу, розмір застави у межах, визначених п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01.01.2023 року 2684 грн.), що становить 107 360 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Необхідність визначення розміру застави саме у такому розмірі обґрунтовується тим, що діюче кримінальне процесуальне законодавство не встановлює обов`язку розкривати джерело походження коштів для сплати застави.

Прокурор ОСОБА_4 та слідча ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримали з підстав, зазначених у ньому, надали пояснення аналогічні викладеним у такому та просили клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні просив не обирати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання слідчого про обрання її підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку прокурора, слідчого, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

З матеріалів із Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається наявність кримінального провадження №0000102 за ч.4 ст. 185 КК України, в рамках якого розглядається вказане клопотання.

03.05.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , о 01:30 год. затримано працівниками відділення поліції № 3 Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівські областів порядку п. 2 ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного злочину.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя не вправі досліджувати докази, давати їм оцінку, в інший спосіб перевіряти доведеність вини підозрюваного, розглядати і вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. При цьому також враховує, що обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину. Тому всі докази перевірялися лише з точки зору обґрунтованості підозри та наявності ризиків.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення на цій стадії кримінального провадження підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколом огляду місця події від 02.05.2023 року, допитом підозрюваного ОСОБА_5 від 03.05.2023 року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 03.05.2023, допитом свідка ОСОБА_10 від 03.05.2023 року, довідками вартості викраденого майна, протоколом затримання ОСОБА_5 від 03.05.2023 року, які в своїй сукупності підтверджують причетність саме ОСОБА_5 до вчинення вищезазначеного злочину.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення Європейського Суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На даній стадії слідчим та прокурором наведено переконливість фактів того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

При цьому, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях зазначає, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи.

Беручи до уваги вагомість наявних доказів, того, що ОСОБА_5 аргументовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, зважаючи на особу підозрюваного, який раніше судимий, а також тяжкість вчиненого злочину, який згідно з ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від 5 (п`яти) до 8 (восьми) років, характер інкримінованого злочину, що може спонукати підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, відсутність у нього соціально-стримуючих факторів, які б давали підстави вважати, що він не вчинить інше кримінальне правопорушення, приходжу до переконання, що обставини визначені ст. 177 КПК України у світлі наявних даних про особу підозрюваного та характеру вчинення злочину, в якому він підозрюється, відповідають конкретним обставинам справи на даному етапі кримінального провадження.

У даному випадку, наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України є обґрунтованою, оскільки підтверджуються наявними матеріалами, як і інші обставини визначені ч.1 ст. 194 КПК України.

Приймаючи рішення за клопотанням, враховую також практику Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 є запобігання спроб переховуватись від суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілу.

Застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів неможливе, оскільки існують ризики того, що він, перебуваючи на свободі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, знищити, спотворити або сховати будь-яку з речей, які мають істотне значення для кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обставин, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено.

З урахуванням наведеного, оцінивши наявні у клопотанні докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку, врахувавши дані про особу підозрюваного, приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним у справі ризикам. Доводи сторони захисту не спростовують наведених ризиків та не спростовують доцільності застосування до підозрюваного даного запобіжного заходу, а також можливість застосування альтернативного, більш м`якого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту.

Крім цього, враховуючи тяжкість вчиненого ОСОБА_5 злочину, суд дійшов висновку про доцільність визначення застосування відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч.7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч.3 або ч. 4 ст. 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч.4 ст. 202 КПК України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває обвинувачений, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ ВП №3 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19» строком на 60 днів, тобто до 02 липня 2023 року включно.

Розмір застави визначити в межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Сколівського районного суду Львівської області (код отримувача (код за , банк отримувача: ДКСУ м. Київ, код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: UA0000757).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк до 02 липня 2023 року обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Сколівського районного суду Львівської області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Взяття під варту підозрюваного ОСОБА_5 , здійснити в залі суду.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст рішення складено 05.05.2023 року.

Слідчий суддя