29.06.2023 Справа № 756/7923/23
Номер справи 756/7923/23
Номер провадження 1-кс/756/1496/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчої СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , поданого в межах кримінального провадження № 0002265 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

УСТАНОВИВ:

28 червня 2023 року слідчому судді надійшло клопотання слідчої СВ Оболонського УП ГУНП у місті КиєвіОСОБА_5 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0002265 внесеному внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просили його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінується підозрюваному належить до категорії тяжкого злочину за яке передбачене покарання до восьми років просять застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб без визначення застави.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні визнав свою вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Зазначив, що відмовляється від участі призначеного йому адвоката ОСОБА_6 під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу та під час інших слідчих дій, надав письмову заяву.

Виклад обставин та правова кваліфікація

У провадженні СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26 травня 2023 року, близько 14.40 год., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перебував за адресою: АДРЕСА_3 , в приміщенні ательє, в якому в цей же час перебувала ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , на ґрунті неприязних відносин один до одного виник словесний конфлікт, під час якого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання у вигляді нанесення тяжких тілесних ушкоджень, дістав із правої кишені кофти предмет, зовні схожий на ніж, у розкладеному стані, та, тримаючи його у правій руці, умисно наніс один удар в область живота ОСОБА_7 , чим спричинив останній тілесне ушкодження у вигляді проникаючого поранення черевної порожнини, з пошкодженням кишківника та сальника. Після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення втік.

Таким чином, ОСОБА_4 реалізував свій злочинний умисел, спрямований на умисне нанесення тяжкого тілесного ушкодження.

27 червня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обґрунтування клопотання

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за ознаками умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, чи таке, що спричинило втрату будь-якого органу або його функцій, каліцтво статевих органів, психічну хворобу або інший розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш як на одну третину, або переривання вагітності чи непоправне знівечення обличчя, про що йому повідомлено підозру 27 червня 2023 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0002265.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1,3,4,5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Мотивація суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема до підозрюваного.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26 червня 2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002265 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Згідно протоколу затримання особи, що підозрюється у вчиненні злочину ОСОБА_4 фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України о 17.00 год. 26 червня 2023 року.

27 червня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою підозрюваного про її отримання.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Санкція частини 1 статті 121 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 , народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець міста Києва, громадянин України, з середньою освітою, непрацевлаштований, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, що були досліджені в судовому засіданні на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні визнав свою причетність до скоєного кримінального правопорушення.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, чи скоїти новий злочин, заявлені ризики заслуговують на увагу.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Даний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. Втеча підозрюваного ОСОБА_4 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вбачається обґрунтованим.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_4 перебуваючи на свободі, знаючи місце проживання потерпілої, може незаконно на неї впливати, здійснювати психологічний тиск, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню.

Даний ризик не можливо невілювати шляхом встановлення обмеження та певних правил поведінки підозрюваному не пов`язаним із ізоляцією від суспільства. Потерпіла є співмешканкою підозрюваного, він не вперше щодо неї застосовує насильство, що доводиться постановою Дарницького районного суду м.КИєва від 17 вересня 2021 року.

Також обґрунтованим є ризик вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, що підтверджуює ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення існує ризик того, що підозрюваний може вчинити нові злочини та існує необхідність його ізоляції від суспільства.

Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само вчинити інші кримінальні правопорушення чи проступки.

За таких обставин, вважаю, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1,5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення ККУкраїни відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років позбавлення волі; відсутність міцних соціальних зв`язків, докази офіційного працевлаштування відсутні.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт враховуючи характер вчиненого правопорушення, та враховуючи те, що в квартирі, де проживає підозрюваний проживають потерпіла та діти.

Крім того, ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, відсутні відомості про наявність стійких соціальних зв`язків, тому є достатньо підстав вважати, що він не зможе виконувати покладені на нього судом обов`язки.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване, у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.

Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 КК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні злочину передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя прийшов до переконання не визначати розмір застави, як альтернативний захід.

Також суд вважає за необхідне зобов?язати уповноважену особу ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ забезпечити проведення медичного обстеження ОСОБА_4 з метою можливості тримання його під вартою.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчої СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження № 0002265 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з часу фактичного затримання з 17.00 год. 26 червня 2023 року до 24 серпня 2023 року, включно.

Зобов?язати уповноважену особу ДУ "Київський слідчий ізолятор" МЮУ забезпечити проведення медичного обстеження ОСОБА_4 з метою можливості тримання його під вартою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та проголошено 29 червня 2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1