Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/6423/23
Провадження № 1-кс/644/1220/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" серпня 2023 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері обороги Східного регіону ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001312 від 28.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,-

встановив :

До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001312 від 28.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, в якому слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене 27.08.2023 майно, а саме набої 5,45 -30 штук.З метою забезпечення збереження речових доказів та запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі слідчий просить визначити місцем зберігання зазначених набоїв, які визнано речовими доказами, камеру схову речових доказів ВП №1 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області.

Слідчий та прокурор до судового засідання не з`явилися. Слідчий надав заяву про розгляд клопотання без його участі, наполягав на заявлених вимогах .

Власник тимчасово вилученого майна в судове засідання також не з`явився, причини неявки суду невідомі, клопотань не надходило.

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до наступного.

Згідно п.7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Слідчим відділом ВП №1 Харківського РУП №2 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001320 від 28.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 263 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 27.08.2023 року до ЧЧ ВП № 1 ХРУП№ 2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від служби оператора 102 про те, що на блокпосту № НОМЕР_1 за адресою: м. Харків, автодорога Київ-Харків-Довжанський, 516 км, зупинили автомобіль Opel Zafira, державний номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням в ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є військовослужбовцем В/Ч НОМЕР_3 , головний сержант 1-ї роти , після чого у період часу з 22.15 години по 22.30 годину старшим слідчим СВ ВП №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 в рюкзаку ОСОБА_5 було виявлено упаковані набої 5.45 мм -30 штук, які в подальшому було вилучено та оглянуто.

Постановою слідчого від 28.08.2023 вилучені та оглянуті набої 5.45 мм -30 штук визнано речовими доказами по кримінальному провадженню за №0001320 від 28.08.2023 року.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, вказане у клопотанні майно має ознаки речового доказу, може зберігати сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим в клопотанні доведено, що вилучене майно - набої 5.45 мм -30 штук , має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що вилучені речі містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за №0001320 від 28.08.2023 року, за наявності достатніх підстав вважати, що майно заявлене у клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді про необхідність в арешті майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна, враховуючи можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження,а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно - набої 5,45 -30 штук, виявленіта вилучені 27.08.2023 за адресою: АДРЕСА_1 .

Місцем зберігання вилученого майна - набоїв 5,45 -30 штуквизначити камеру схову речових доказів ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1