Справа № 699/493/23
Номер провадження № 1-кс/699/142/23
УХВАЛА

щодо арешту майна

19.05.2023 року м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , дізнавача сектору дізнання ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про арешт майна,

УСТАНОВИВ:

15.05.2023 до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області звернувся з клопотанням дізнавач сектору дізнання відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що 13.05.2023 року до відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від дільничного офіцера поліції сектору поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про те, що ним 13.05.2023 під час патрулювання території обслуговування та під час відпрацювання операції «Нерест» у 2023 році, на р.Вільшанка в м.Городище Черкаського району Черкаської області, в районі вулиці Волонтерська було виявлено особу, яка використовуючи заборонене знаряддя лову здійснювала незаконний вилов риби в період нересту.

Відомості про вказане повідомлення 13 травня 2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000068 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Правова кваліфікація - ч. 1 ст. 249 КК України незаконне зайняття рибним водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що 13.05.2023 працівниками сектору поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області в ході проведення оперативно - профілактичних заходів спрямованих на боротьбу з правопорушеннями у сфері водних біоресурсів у весняно-літній період природного відтворення (Нерест) в 2023 році та під час патрулювання м. Городище Черкаського району Черкаської області в районі вулиці Волонтерська на березі річки Вільшанка виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительку АДРЕСА_1 , яка за допомогою забороненого знаряддя лову «павук» здійснила незаконний вилов риби у вигляді: 5 (п`ять) карасів та 1 (одного) ляща.

13.05.2023 під час проведення огляду місця події виявлено та вилучено свіжовиловлену рибу: карась 5 штук; лящ 1 штука та одне знаряддя лову - павук.

Вказане вилучене майно визнано речовими доказами згідно постанови дізнавача сектору дізнання ОСОБА_3 від 13.05.2023 року.

На даний час виникла необхідність накладення арешту на знаряддя лову - один павук, оскільки вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення і в подальшому можуть бути використані як доказ фактів чи обставин у зазначеному кримінальному провадженні. Також необхідно надати дозвіл на реалізацію свіжовиловленої риби.

У судовому засіданні дізнавач сектору дізнання ОСОБА_3 підтримав дане клопотання, просив його задовольнити.

Володілець майна ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленою, у судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила.

Перевіривши клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку дізнавача, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання частково виходячи з наступного.

Згідно рапорт а старшого інспектора-чергового відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 13.05.2023 о 17 год 17 хв надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 13.05.2023 о 17 год 17 хв на р.Вільшанка в м.Городище Черкаського району Черкаської області, в районі вулиці Волонтерська працівники поліції виявили ОСОБА_5 , яка здійснювала вилов риби на заборонене знаряддя лову (а.с.10).

Відомості про дане кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.249 КК України 13.05.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровані за №0000068 (а.с.7).

13.05.2023 під час проведення огляду місця події на березі р.Вільшанка в м.Городище Черкаського району Черкаської області, в районі вулиці Волонтерська виявлено та вилучено свіжовиловлену рибу: карась 5 штук; лящ 1 штука та одне знаряддя лову павук (а.с.11-16).

13.05.2023 постановою дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 свіжовиловлену рибу: карась 5 штук; лящ 1 штука та одне знаряддя лову павук визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000068. Знаряддя лову поміщено на зберігання до кімнати зберігання речових доказів відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області. Свіжовиловлену рибу передано на зберігання головному державному інспектору ОСОБА_7 (а.с.17, 18).

Згідно листа Інституту рибного господарства від 17.05.2023 №373-05/23 шкода рибному господарству, яка завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження №0000068 від 13.05.2023 є істотною.

У відповідності до положень ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Частиною 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч.11 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Строк подання до суду клопотання про арешт майна, що передбачений ч.5 ст.171 КПК України, не порушено.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчим суддею з`ясовано всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

У правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, висловлену в постанові від 14.11.2018 року у справі № 183/1617/16, зазначено, що критеріями сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном із гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції є те, чи ґрунтувалося таке втручання на національному законі, чи переслідувало легітимну мету, що випливає зі змісту вказаної статті, а також, чи є відповідний захід пропорційним легітимній меті втручання у право. Втручання держави у право мирного володіння майном повинно мати нормативну основу у національному законодавстві, яке є доступним для заінтересованих осіб, чітким, а наслідки його застосування передбачуваними. Якщо можливість втручання у право мирного володіння майном передбачена законом, Конвенція надає державам свободу розсуду щодо визначення легітимної мети такого втручання: або з метою контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів, або для забезпечення сплати податків, інших зборів чи штрафів. Втручання у право мирного володіння майном, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає такого втручання. Отже, має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Справедливий баланс не буде дотриманий, якщо особа-добросовісний набувач внаслідок втручання в її право власності понесе індивідуальний і надмірний тягар, зокрема, якщо їй не буде надана обґрунтована компенсація чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на майно (рішення Європейського суду з прав людини у справах Рисовський проти України від 20.10.2011 року (Rysovskyy v. Ukraine, заява № 29979/04) , Кривенький проти України від 16.02.2017 року (Kryvenkyy v. Ukraine, заява № 43768/07).

Матеріали клопотання містять відомості про те, що вищевказане майно було визнане речовим доказом і може бути предметом дослідження експертизи, тому слідчий суддя приходить до висновку про задоволення даного клопотання та накладення арешту на:

- один павук шляхом заборони користування та розпорядження ним.

Суд уважає необхідним місцем зберігання одного павука визначити кімнату зберігання речових доказів відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

Також дізнавач клопоче надати дозвіл реалізувати свіжовиловлену рибу.

Згідно п.2 ч.6 ст.100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Оскільки свіжовиловлена риба не містить слідів кримінального правопорушення, піддається швидкому псуванню, тому необхідно надати дозвіл органу досудового розслідування передати свіжовиловлену рибу: карась 5 штук; лящ 1 штука для реалізації.

Керуючись ст.ст. 117, 167, 170, 172-173, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити повністю.

Накласти арешт на знаряддя лову риби "павук" шляхом заборони користування та розпорядження ним до його скасування в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Місцем зберігання визначити кімнату зберігання речових доказів відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

Надати дозвіл органу досудового розслідування передати свіжовиловлену рибу: карась -5 штук; лящ 1 штука для реалізації.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1