Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5886/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2022 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , та ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_7 , подане в межах кримінального провадження № 0001302 від 23.07.2022 р., про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , уродженця с. Новомайськ, Криворізького р-ну., Дніпропетровської обл., громадянина України, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_7 за погодженням із заступником керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0001302 від 23.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідчий у клопотанні зазначає, що у невстановлений слідством час та невстановленому слідстві місці, у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечних наркотичних засобів.

З метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на збут особливо небезпечних наркотичних засобів, ОСОБА_4 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, у невстановленої досудовим розслідуванням особи, незаконно придбав з метою подальшого збуту особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс, та залишив його зберігати при собі з метою подальшого збуту, третім особам до 23.07.2022.

В подальшому, 23.07.2022, о 08 год. 05 хв., за адресою: м. Київ, вул. Косенка, 55, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зупинений працівниками поліції. Після чого, 23.07.2022, в період часу з 10 год. 31 хв. по 10 год. 41 хв., під час проведення особистого обшуку ОСОБА_4 , виявлено та в подальшому вилучено 2 поліетиленових згортків, в яких знаходиться речовина рослинного походження зеленого кольору, яку останній зберігав з метою подальшого збуту.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/111-22/29009-НЗПРАП від 25.07.2022, надані на дослідження речовини рослинного походження зелено-коричневого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабісом.

Маса канабісу (в перерахунку на суху речовину) у речовинах становить 1,89г, 1,800г.

Канабіс згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року № 770 „Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів", „Списком №1 особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено" в „Таблиці І", є особливо небезпечними наркотичними засобами.

Слідчий вказує, що підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази:

1.Протокол затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 23.07.2022;

2.Протокол обшуку від 23.07.2022 з ілюстративною таблицею;

3.Протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 23.07.2022;

4.Протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 23.07.2022;

5.Висновок експерта № СЕ-19/111-22/29009-НЗПРАП від 25.07.2022.

Таким чином, як зазначає слідчий, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні психотропних речовин, з метою збуту, якщо предметом таких дій були психотропні речовини у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідчий вважає, що відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України: він може переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою залякування останніх, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначив, що більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.

Слідчий у клопотанні зазначає, що, враховуючи те, що своїми умисними діями підозрюваний ОСОБА_4 , вчинив тяжке кримінальне правопорушення, наявність ризиків відповідно до ст.177 КПК України, вважає за необхідне при обранні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб у розмірі 208 000 грн., яка зможе повною мірою гарантувати виконання останньою покладених на нього обов`язків.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_11 подане клопотання підтримав з викладених у ньому підстав.

У судовому засіданні захисник - адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, вказуючи, що кримінальне правопорушення органом досудового розслідування кваліфіковано неправильно, оскільки ОСОБА_4 зберігав наркотичну речовину для власного вживання. Стосовно впливу підозрюваного на свідків зазначав, що свідки вже допитані і сторонній вплив на них вже нічого не змінить. Крім того їх анкетні дані, зокрема місце проживання, в матеріалах кримінального провадження не зазначені. Крім того, зазначав, що ОСОБА_4 раніше не судимий, а тому немає підстав вважати, що він продовжить злочинну діяльність. Також зазначав, що розмір застави, який просить слідчий, занадто високий. Просив призначити ОСОБА_4 міру запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника і просив призначити йому міру запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, дійшов таких висновків.

Встановлено, що СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0001302 від 23.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України

23.07.2022 року о 08 год. 50 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано на підставі ст. 208 КПК України.

25.07.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені, судове засідання відбувається у встановлений законом строк.

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3)застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;

-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні .

Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна та згідно статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

На даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.

Тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані та додані до нього матеріали кримінального провадження у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваній органом досудового розслідування.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_4 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він офіційно не працює, місце реєстрації: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна. Тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_4 , який не має стійких соціальних зв`язків, може переховуватися від слідства та суду, а тому відповідний ризик є обґрунтованим.

Також актуальним є і ризик того, що підозрюваний може може переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою залякування останніх, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. у якому підозрюється, оскільки, як вбачається з наданих документів, ОСОБА_4 офіційно не працює, не має законного джерела доходу та підозрюється у вчиненні умисного корисливого злочину. З досліджених матеріалів клопотання вбачається обґрунтовані підстави вважати наявним ризики продовження вчинення підозрюваною нових аналогічних злочинів.

Актуальним слідчий суддя вважає ризик того, що підозрюваний може впливати на свідків, оскільки ще триває досудове розслідування, а тому є підстави вважати, з метою зміни ними своїх показань, підозрюваний може впливати на них.

Таким чином, у судовому засіданні достеменно встановлено, що є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний, під важкістю відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню та впливати на свідків, а відтак прокурором доведена наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Підозрюваний відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини та наслідки його чинення, соціальну небезпеку вказаного кримінального правопорушення, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду та вчинити інші аналогічні кримінальні правопорушення. Для запобігання цих ризиків слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації її дій слідчим суддею під час розгляду клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Згідно ч. 3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, що узгоджується з рішеннями Європейського суду з прав людини у справі «В. проти Швейцарії», у рішенні у справі «Мангурас проти Іспанії», слідчий суддя, враховуючи тяжкість злочину та його суспільну небезпечність та корисливий мотив, особу підозрюваної, обставини вчинення злочину, вважає, що ОСОБА_4 слід визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваної, у розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 62 025 гривень, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його ОСОБА_4 вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу. Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_4 , слідчий суддя не вбачає, оскільки ні підозрюваний, ні її адвокат про непомірність такого розміру застави не вказували, а така застава зможе повною мірою гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва. При внесенні застави на підозрювану згідно з ч. 3 ст.183 КПК України будуть покладені обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України.

На підставі викладеного приходжу до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 182, 184, 193-196 КПК України , слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з моменту фактичного затримання та помістити останнього до ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Визначити строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_4 до 08 год. 04 хв. 21 вересня 2022 року в межах строку досудового розслідування

Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 62025 гривень, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок:

UA1012089, отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали суду (назва суду) від (дата ухвали) по справі № , кримінальне провадження № , прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка вносить заставу, згідно квитанції від (дата на № квитанції).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого та прокурора в провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження відносно нього, слідчого судді та суду, а також виконувати наступні обов`язки:

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації;

- не відлучатися із міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана особа зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оголошення повного тексту відбулося 29 липня 2022 року о 15 год 30 хв.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1