Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/432/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.08.2023 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 07.08.2023, якою стосовно підозрюваного

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Помічна Добровеличківського району Кіровоградської області, жителя АДРЕСА_1 , згідно зі ст. 89 КК України не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, а саме з 04.08.2023 до 02.10.2023, без визначення застави.

За участю учасників судового провадження:

прокурора - ОСОБА_8 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 07.08.2023 задоволено клопотання слідчого у кримінальному провадженні - начальника СВ відділення поліції № 2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП в Кіровоградській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Мотивуючи дану ухвалу, слідчий суддя зазначив про необхідність застосування по відношенню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані, що підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання стосовно ОСОБА_7 , запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти життя та здоров'я особи, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, через що існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_7 переховуватись від органів досудового слідства та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності. Також ОСОБА_7 може незаконно впливати на свідків та потерпілого, враховуючи той факт, що підозрюваний особисто знайомий із потерпілим ОСОБА_10 , перебуває з ним в неприязних стосунках, а також інший свідок ОСОБА_11 є його співмешканкою, може незаконно впливати на вказану категорію осіб залякуючи їх, з метою зміни чи відмови від наданих показань.

Зважаючи на стадію кримінального провадження, наявний реальний ризик, що підозрюваний у разі незастосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто вводити слідство в оману, переховуватися та ухилятися від викликів слідчого, прокурора та суду, а також може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та які на даний час органом досудового розслідування не встановлено.

В апеляційній скарзі захисник - адвокат ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді суду першої інстанції та постановити нову ухвалу, якою змінити запобіжний захід на альтернативний, а саме домашній арешт з 22.00 год. до 06.00 год., строком на 60 днів.

При цьому захисник вказує на те, що слідчим суддею при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу не оцінено в сукупності всі обставини справи, що призвело до постановлення необґрунтованої ухвали, оскільки в матеріалах кримінального провадження та в клопотанні слідчого відсутні будь-які докази, які б свідчили про те, що більш м`який запобіжний захід або його скасування не може запобігти ризикам, передбаченим у ст. 177 КПК України.

Крім того захисник зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що його підзахисний має постійне місце реєстрації та постійне місце фактичного проживання, є працівником з 10.02.1998 виробничого підрозділу служби електропостачання «Помічнянська дистанція електропостачання» та займає посаду старшого електромеханіка, на його утриманні двоє неповнолітніх дітей, яким він виплачує аліменти.

Зі слів свідка колишньої співмешканки ОСОБА_7 , 04.08.2023 останній попросив її сходити до потерпілого додому та подивитися як він, прийшовши до нього вона зателефонувала ОСОБА_7 та

повідомила, що потерпілий лежить на полу на тому самому

місті де вони його залишили та запитала, що їй робити, на що ОСОБА_7 сказав викликати швидку допомогу та поліцію. У цей час сам пішов на роботу написав заяву на відпустку без збереження заробітної плати та повернувся додому та чекав на приїзд поліції.

Дані факти вказують на ту обставину, що ОСОБА_7 усвідомлював свою протиправну поведінку та ту обставину, що за його діяння буде кримінальне переслідування, але не переховувався від співробітників поліції, не вплинув на свідка з метою надання нею неправдивих свідчень, а навпаки попрохав її розказати всю правду та викликати поліцію та медичну допомогу.

Тому захисник вважає, що обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 є необґрунтовано суворим і до нього може бути застосований інший більш м`який запобіжний захід передбачений ст. 176 КПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, захисника-адвоката ОСОБА_6 , який підтримав свою апеляційну скаргу, думку прокурора який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання та зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Вказаних вимог закону слідчим суддею при постановленні ухвали не дотримано.

Так, у провадженні СВ відділення поліції № 2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000335 від 04.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України у скоєнні якогопідозрюється ОСОБА_7 .

05.08.2023 слідчий у кримінальному провадженні - начальник СВ відділення поліції № 2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП в Кіровоградській області ОСОБА_9 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 .

Ухвалою слідчого судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 07.08.2023 задоволено клопотання слідчого та застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, без визначення розміру застави.

Колегія суддів не погоджується з таким рішенням слідчого судді, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частиною 1 статті 194 КПК України регламентовано, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

На переконання колегії суддів стороною обвинувачення не доведено наявності ризиків передбачених:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків з метою уникнення покарання, що йому загрожує в разі визначення його винуватим;

п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто вводити слідство в оману, ухилятись від викликів слідчого, прокурора та суду.

Проте, доведення існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України при вирішенні питання про можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обов`язковим.

При цьому, колегія суддів зауважує, що ухвала слідчого судді не містить належного обґрунтування на те, які визначені ст. 177 КПК України ризики існують і які обставини підтверджують їх існування.

Так, статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно вимог ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Водночас, у рішенні ЄСПЛ в справі «Клішин проти України» зазначено, що наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

В обгрунтування клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою сторона обвинувачення не довела реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи підозрюваного.

Твердження прокурора, про те, що підозрюваний може сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків з метою уникнення покарання, яке йому ймовірно загрожує чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вводити слідство в оману, ухилятися від викликів слідчого, прокурора та суду, на переконання колегії суддів, грунтуються на припущеннях і матеріалами клопотання не підтверджені.

При цьому, небезпека переховування ОСОБА_7 не може бути оцінена виключно на основі тяжкості можливого покарання за злочин, який йому інкримінується.

Наявність небезпеки переховування повинно бути оцінено з посиланням на ряд інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки втечі, або зробити її настільки незначною, що вона не може виправдати тримання під вартою.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі «Ніколова проти Болгарії»).

Разом з цим, із матеріалів клопотання не вбачається, що ОСОБА_7 має на меті ухилятись від слідства та суду.

Також, колегія суддів враховує, що підозрюваний має сталі соціальні зв`язки, має постійне місце реєстрації та постійне місце фактичного проживання, також має постійне місце роботи - є працівником з 10.02.1998 виробничого підрозділу служби електропостачання «Помічнянська дистанція електропостачання» та займає посаду старшого електромеханіка, на його утриманні двоє неповнолітніх дітей, яким він виплачує аліменти.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов помилкового висновку про обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки слідчим та прокурором не доведено наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга захисника-адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 07.08.2023 про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає скасуванню, з постановленням нової ухвали про часткове задоволення клопотання слідчого.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 376, 405, 407, 409, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 - задовольнити, а ухвалу слідчого судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 07.08.2023, якою стосовно підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 04.08.2023 до 02.10.2023, без визначення застави- скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого у кримінальному провадженні - начальника СВ відділення поліції № 2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП в Кіровоградській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України задовольнити частково застосувавши стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, але не більше ніж в межах строку досудового розслідування, за місцем його проживання по АДРЕСА_1 , заборонивши йомувідлучатися з місця свого проживання в нічний час з 22.00 год. до 06.00 год.

Покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим по справі;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Звільнити ОСОБА_7 з під вати негайно.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4 .

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2