Справа № 185/7278/23
Провадження № 1-кс/185/1322/23
06 червня 2023 року м.Павлоград
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлоград, Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не маючого, який не працює, має середню освіту, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, останній раз:
- 06.02.2012 Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 309,70 ч.1 КК України до 12 років позбавлення волі. Ухвалою Синельниківського міськрайонного суду від 04.03.2016 на підставі ст. 72 ч.5 КК України строк попереднього ув`язнення зараховано один день за два, звільнений 25.01.2023 по відбуттю строку покарання,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
Відповідно до клопотання ОСОБА_5 03.06.2023 , приблизно о 19 год. 00 хв., перебував за місцем свого мешкання, в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , а саме у кухонній кімнаті квартири, спільно зі своєю співмешканкою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та вживав з останньою спиртні напої. Так, між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 виник словесний конфлікт, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин. В ході якого, у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел на спричинення тілесних ушкоджень останній. Реалізуючи свій злочинний умисел, знаходячись у вказаній кімнаті квартири, діючи умисно, на ґрунті раптово виниклого конфлікту, з метою заподіяння своїй співмешканці ОСОБА_9 тілесних ушкоджень, наніс не менше 10 ударів кулаками рук в область голови та обличчя ОСОБА_9 , після чого ОСОБА_5 знаходячись у безпосередній близькості до останньої, яка перебувала по відношенню до нього обличчям, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки, бажаючи їх настання, цілеспрямовано, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, своєю правою рукою, в якій тримав кухонний ніж, який попередньо взяв з поверхні розташованого поряд столу та наніс своїй співмешканці не менше 4 ударів в ділянку грудної клітини, спричинивши своїми злочинними діями, тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно мозкової травми, струсу головного мозку, забій гематоми м`яких тканин обличчя голови, пароорбітальну гематому, забійну рану скулових ділянок справа, проникаючі ножові поранення грудної клітини зліва, пневмоторакс, поранення нижньої третини лівого передпліччя.
Таким чином, ОСОБА_5 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, який не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, оскільки, до квартири прийшли ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та вжили заходів щодо надання первинної допомоги потерпілій.
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, п.13 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме у закінченому замаху на вчинення умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, вчинене особою, яка раніше вчинила умисне вбивство.
04.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, п.13 ч. 2 ст. 115 КК України.
04.06.2023 о 13.11 ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
Підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним злочину повністю обґрунтована та підтверджується доданими до клопотання копіями письмових доказів.
Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років або довічного позбавлення волі, не має постійного місця роботи, міцних соціальних зв`язків, що дає підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи під загрозою кримінальної відповідальності та розуміючи реальність та невідворотність її настання, може переховуватись від органів досудового слідства та суду.
Крім того, підозрюваному ОСОБА_5 відомі дані свідків та потерпілої у вказаному кримінальному провадженні, в зв`язку з чим слідство вважає, що останній може незаконно впливати на них, спотворюючи їх показання у вказаному кримінальному провадженні.
Також, ОСОБА_5 вже був засудженим за аналогічний злочин 06.02.2012 Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 309, 70 ч.1 КК України до 12 років позбавлення волі, та звільнився з місць позбавлення волі 25.01.2023 по відбуттю строку покарання, отже слідство вважає, що ОСОБА_5 може вчинити інший злочин.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити з підстав зазначених в клопотанні, інший більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту не вважають можливим застосувати, так як він не зможе запобігти заявленим ризикам.
Підозрюваний в судовому засіданні зазначив що не має наміру приховуватись від слідства, йому необхідне лікуання, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначив що не мав наміру вбивати потерпілу, був присутній при обставинах злочину, надав слідству пояснення, проживав сам, останні 2 тижні разом з потерпілою.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив обрати цілодобовий домашній арешт, зазначив, що на даний час у підзахисного незадовільний стан здоров`я, він проходить реабілітацію у зв`язку з наркозалежністю.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, встановлене наступне.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Частиною 1 статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 КПК України.
Статтею 178 КПК України визначено коло обставин, які слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.
Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, доведення факту вчинення злочину та відповідна правова кваліфікація є метою досудового розслідування.
Крім цього, стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Враховуючи наявні у матеріалах клопотання та досліджені в судовому засіданні докази, в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що на даний час є достатні підстави вважати підозру обґрунтованою, так як на даний час існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йде мова - підозрюваний, міг вчинити правопорушення, та дана інформація не спростована іншими доказами.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Прокурор та слідчий у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаються на ризики, передбачені п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя, з`ясовуючи наявність зазначених ризиків, виходить з такого.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини рішення «Becciev v. Moldova Бекчиєв проти Молдови», § 58, відповідно до якого ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що підозрюваний не має місця офіційної роботи, як постійного джерела прибутку, неодружений, не має утриманців, проживає один, тобто не має міцних соціальних зв`язків, раніше судимий, останній раз 06.02.2012 Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 309,70 ч.1 КК України до 12 років позбавлення волі, звільнений 25.01.2023 по відбуттю строку покарання, перебуває на обліку у нарколога, отримує замісну терапію.
Враховуючи дані про підозрюваного та те, що останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, обставини та обґрунтування сторони обвинувачення, позицію та обґрунтування сторони захисту, встановлені в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на свідків, потерпілого; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.
Отже, з огляду на викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування жоден із більш м`яких запобіжних заходів, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується та особи підозрюваного, не зможе запобігти вищевказаним ризикам та не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і не попередить спроби вчинити вищевказані дії.
Строк тримання під вартою визначається слідчим суддею з урахуванням вимог ст. 197 КПК України та строків проведення досудового розслідування.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано, відповідно до наданої медичної документації підозрюваний виписани з лікарні, може утримуватись в умовах ІТТ під спостереженням медичного персоналу, протипоказань не має.
Враховуючи вищезазначене, підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, а також те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до особливо тяжкого злочину з застосуванням насильства відносно потерпілого, з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, вважаю за можливе у відповідності до ч.4 ст.183 КПК України не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.176-178,183,186,193-194,196,197,205,309,372,395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 02 серпня 2023 року 13:11 год.
Строк дії ухвали обчислювати з моменту затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме з 13:11 год. 04.06.2023.
Строк дії ухвали - до 13:11 год 02 серпня 2023 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1