КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві 05 вересня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «Валки-Хліб» на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28 червня 2023 року,

за участі: прокурора представника власника майна ОСОБА_6 , ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою задоволено частково клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 та накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку ТОВ «Валки-Хліб» (, Харківська обл., Валківський р-н, м. Валки, вул. 1 Травня, буд. 66), а саме: IBAN НОМЕР_1 , рахунок НОМЕР_2 , відкритий в АТ «Ощадбанк» (МФО 300465, , м. Київ, вул. Госпітальна, 12г), зупинено видаткові операції з грошовими коштами, що знаходяться на вказаному банківському рахунку за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету та виплати заробітної плати.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя зазначив про наявність підстав для накладення арешту на вищевказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Не погоджуючись з таким рішенням, представник ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «Валки-Хліб» подала апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк апеляційного оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28 червня 2023 року, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання про арешт майна та скасувати арешт грошових коштів на банківському рахунку ТОВ «Валки-Хліб».

Щодо строку апеляційного оскарження, то представник зазначає, що клопотання про арешт майна розглянуто слідчим суддею за відсутності представника власника майна, копію оскаржуваного рішення представник Товариства отримав 14 липня 2023 року.

Вважає, що слідчим суддею не було всебічно, повно, та неупереджено з`ясовано обставини провадження, не досліджено та оцінено під час судового розгляду докази у кримінальному провадженні відповідно до ст. 94 КПК України, не наведено належні і достатні мотиви та підстави задоволення клопотання прокурора, а відтак всупереч ч. 1 ст. 370 КПК прийнято необґрунтоване та невмотивоване рішення.

На думку представника при вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею не досліджено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, не враховано питання, визначені ч. 2 ст. 173 КПК України, та не досліджено яким саме критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України відповідають грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку ТОВ «Валки-Хліб».

Зазначає про відсутність доказів, які б вказували, що згадані грошові кошти містять сліди злочину чи є предметом злочину. При цьому, слідчим суддею не враховано наслідки арешту майна для третіх осіб, які полягають у неможливості здійснювати господарську діяльність, сплачувати найманим працівникам заробітну плату, податки, та надавати громадянам послуги та робочі місця.

Звертається в апеляційній скарзі увага і на те, що частка ОСОБА_8 , який є співзасновником ТОВ «Валки-Хліб» і кому вже вручено повідомлення про підозру у даному кримінальному провадженні, становить лише 25 відсотків. Тобто ОСОБА_8 міноритарний власник, який одноособово не може вчиняти будь - якого впливу на прийняття рішення директора, на діяльність ТОВ «Валки - Хліб» на розпорядження майном, грошовими коштами Товариства. Крім того, останній не є керівником чи службовою особою у ТОВ «Валки-Хліб», а є засновником, тому за діяльність ТОВ не відповідає, а ТОВ не відповідає за діяльність ОСОБА_8 .

З огляду на викладене, на переконання представника клопотання про арешт майна не підлягало задоволенню.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника власника майна, яка підтримала доводи викладені в апеляційній скарзі та просила її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити без змін ухвалу слідчого судді, вивчивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно з вимогами ст. 395 КПК України, ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення, а у випадку якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

З матеріалів справи видно, що клопотання про арешт майна розглянуто слідчим суддею за відсутності представника власника майна, копію постановленого рішення представник Товариства отримала 14 липня 2023 року і 19 липня 2023 року подала апеляційну скаргу, тому колегія суддів вважає, що у даному випадку строк апеляційного оскарження не пропущений.

Згідно з матеріалами судового провадження, Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 14 лютого 2023 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000150 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період з початку збройної агресії російської федерації проти України по теперішній час ОСОБА_11 , ОСОБА_8 та інші громадяни України, з метою завдання шкоди Україні, використовуючи ряд підконтрольних суб`єктів підприємницької діяльності, зареєстрованих як на території України, так і на території рф, вчиняють умисні дії на допомогу державі-агресору (пособництво), а саме здійснюють постачання продукції на користь держави-агресора та, шляхом відрахування податкових платежів до федерального бюджету російської федерації, здійснюють фінансування оборонного комплексу держави-агресора, що призводить до нарощування військового потенціалу російської федерації проти України.

Згідно з відповідями ГУ «І» ДЗНД СБ України №5/7/4/1-14054 від 01 червня 2023 року встановлено, що вказані особи у своїй протиправній діяльності використовують банківський рахунок підконтрольних їм українських підприємств, а саме: ТОВ «Валки-Хліб» (, Харківська обл., Валківський р-н, м. Валки, вул. 1 Травня, буд. 66).

Під час досудового розслідування встановлено, що за період з 25 липня 2022 року по дату накладення арешту використовувався банківський рахунок ТОВ «Валки-Хліб» (), відкритий в АТ «Державний ощадний банк» (далі - АТ «Ощадбанк», МФО 300465, , м. Київ, вул. Госпітальна, 12г), а саме: IBAN НОМЕР_1 , рахунок НОМЕР_2 .

27 червня 2023 року прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку ТОВ «Валки-Хліб» (, Харківська обл., Валківський р-н, м. Валки, вул. 1 Травня, буд. 66), а саме: IBAN НОМЕР_1 , рахунок НОМЕР_2 , відкритий в АТ «Ощадбанк» (МФО 300465, , м. Київ, вул. Госпітальна, 12г).

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28 червня 2023 року клопотання прокурора задоволено частково.

Таке рішення слідчого судді, колегія суддів вважає законним, обґрунтованим та вмотивованим, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, і збереження речових доказів, при цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 10 ст. 170 КПК України визначено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, у тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен був діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен був врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Приймаючи рішення, слідчий суддя місцевого суду дотримався зазначених вимог закону.

Так, задовольняючи дане клопотання, внесене в межах кримінального провадження № 0000150про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку ТОВ «Валки-Хліб», слідчий суддя, як убачається з оскаржуваної ухвали, вивчивши клопотання прокурора та дослідивши матеріали додані до нього, всупереч доводам викладених в апеляційній скарзі прийшов до правильного висновку, щодо необхідності накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, перевіривши при цьому наявність ризиків та доведеність обставин, передбачених ст.ст. 132, 170 КПК України, таким чином, взявши до уваги усі обставини, які у відповідності до ст. 173 КПК України повинні враховуватися при вирішенні питання про арешт майна.

Слідчий суддя обґрунтовано встановив, що накладення арешту на згадане майно є необхідним, з метою забезпечення збереження речових доказів врахувавши наявні матеріали провадження, у тому числі постанову слідчого 2 відділу 3 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_12 від 19 червня 2023 року про визнання майна речовим доказом у кримінальному провадженні.

Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

На переконання колегії суддів клопотання прокурора про арешт майна цілком відповідає вимогам ст. 171 КПК України, зокрема, містить підстави і мету відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Також, слід зазначити, що хоча застосування будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, є втручанням у права і свободи особи/товариства, проте таке втручання можливе якщо потреби досудового розслідування виправдовують такий ступень втручання, що у цьому випадку і мало місце.

Інші доводи викладені в апеляційній скарзі представника не спростовують висновків слідчого судді щодо наявності підстав для арешту вищевказаного майна.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності з вимогами ст.ст. 132, 170 - 173 КПК України, наклав арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку ТОВ «Валки-Хліб», врахувавши і наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. При цьому, колегія суддів враховує і те, що у відповідності до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України власник майна або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Крім того, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково, якщо вказані особи доведуть, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зважаючи на вищевикладене в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів об`єктивно переконана, що слідчий суддя, накладаючи арешт на згадане майно, діяв у спосіб і у межах діючого законодавства, арешт застосував на засадах розумності та співмірності, а тому твердження в апеляційній скарзі стосовно незаконності ухвали слідчого судді слід визнати непереконливими.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, автором апеляційної скарги не надано та колегією суддів не встановлено.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, у провадженні не вбачається.

Рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, яке ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, а тому апеляційна скарга представника, навіть з урахуванням усіх викладених в ній доводів, задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладених обставин, керуючись ст. ст. 170, 171, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів -

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28 червня 2023 року, якою задоволено частково клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 та накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку ТОВ «Валки-Хліб» (, Харківська обл., Валківський р-н, м. Валки, вул. 1 Травня, буд. 66), а саме: IBAN НОМЕР_1 , рахунок НОМЕР_2 , відкритий в АТ «Ощадбанк» (МФО 300465, , м. Київ, вул. Госпітальна, 12г), залишити без змін, а апеляційну скаргу представника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «Валки-Хліб», - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Унікальний номер справи 761/22550/23 Справа №11-сс/824/4691/2023 Категорія: ст.170 КПК УкраїниГоловуючий у першій інстанції - ОСОБА_13 Доповідач: ОСОБА_1