Справа № 932/2822/23
Провадження № 1-кс/932/2491/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2023 року Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючого-судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

потерпілого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпро заяву ОСОБА_3 про відвід судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000214, -

В С Т А Н О В И В:

В проваджені судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 365 КК України.

14.06.2023 року до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_3 про відвід судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000214. В обґрунтування заяви зазначено, що в судовому провадженні Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000214 відносно нього за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 365 КК України. Суддею в кримінальному провадженні є суддя ОСОБА_6 . Потерпілим в даному кримінальному провадженні є ОСОБА_5 . З відкритих джерел інформації йому стало відомо, що на посаді помічниці судді ОСОБА_6 перебуває ОСОБА_7 , яка є дружиною колишнього судді ОСОБА_8 , а останній перебуває в дружніх стосунках з потерпілим ОСОБА_5 . Наявність дружніх відносин між потерпілим та помічницею судді ОСОБА_6 викликають у нього обгрунтовані сумніви в подальшій неупередженості та об`єктивності судді ОСОБА_6 в цьому процесі.

Посилаючись на зазначене та на положення ст.ст. 75, 80 КПК України, статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та п.2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, ОСОБА_3 в заяві просить задовольнити його заяву про відвід судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000214, на стадії судового провадження.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.06.2023 року суддя Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_1 визначена для розгляду даної заяви.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_4 підтримали заяву про відвід судді ОСОБА_6 та просили її задовольнити. Захисник ОСОБА_4 також пояснила, що відвід судді вони заявляють вдруге, в судовому засіданні потерпілий відстоює суддю ОСОБА_6 , їй відомо, що потерпілий разом з чоловіком помічника судді ОСОБА_6 Башмаковим святкували свята і наразі відвід судді ними заявляється з підстав, передбачених ч.4 ст. 75 КПК України, а саме за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Прокурор ОСОБА_9 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце його проведення повідомлений належним чином.

Потерпілий ОСОБА_5 в судовому засіданні вважав заяву про відвід необгрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, пояснив, що ОСОБА_10 він не знає, з ними свята не святкував, вважає, що за положеннями КПК України помічник судді не є учасником процесу.

Суддя Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_6 , якій заявлено відвід, своїм правом на надання пояснення в судовому засіданні не скористалась.

Розглянувши заяву про відвід, вислухавши обвинуваченого з захисником, потерпілого, ознайомившись з наданими матеріали, суд дійшов до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

У відповідності зі ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. Відповідно до ч.2 цієї статті у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Крім того, ст.76 КПК України визначені обставини, які виключають участь судді у справі, а саме суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Таким чином, статтями 75 та 76 КПК України визначений вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.

У відповідності до положень п. 1.1. Бангалорських принципів поведінки судді від 19.05.2006 року, що схвалені Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН 27.07.2006 року № 2006/23, які адресовані суддям для використання, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно із оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

У справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

В п.105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 року (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді (рішення ЄСПЛ від 23.06.1981 у справі «Ле Комт (Le Compte), Ван Левен (Van Leuven) и Де Мейер (De Meyere) проти Бельгії»), як наслідок таку презумпцію спростувати досить складно, адже критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

Об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім. При цьому, ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року вказує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі Конвенції застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

В обгрунтування заяви про відвід судді ОСОБА_6 . ОСОБА_3 посилається на те, що з відкритих джерел інформації йому стало відомо, що на посаді помічниці судді ОСОБА_6 перебуває ОСОБА_7 , яка є дружиною колишнього судді ОСОБА_8 , а останній перебуває в дружніх стосунках з потерпілим ОСОБА_5 . Наявність дружніх відносин між потерпілим та помічницею судді ОСОБА_6 викликають у нього обгрунтовані сумніви в подальшій неупередженості та об`єктивності судді ОСОБА_6 в цьому процесі.

Суд вважає, що наведені ОСОБА_3 з захисником обставини, які, на їх думку, є підставою для задоволення відводу судді ОСОБА_6 , не можуть оцінюватись як сумнів у неупередженості судді в межах розгляду вказаного кримінального провадження у розумінні приписів ст.ст. 75-76 КПК України, вказана заява про відвід посилань на існування обставин, визначених саме вказаними положеннями кримінально-процесуального законодавства, як підстав для відводу судді від розгляду вказаного кримінального провадження не містить. Будь-яких доказів на підтвердження існування обставин для відводу судді, зазначених в заяві, суду не надано і в судовому засіданні не встановлено.

Таким чином, зважаючи на те, що заява про відвід не містить посилань на існування обставин, визначених саме КПК України, як підстав для відводу судді від розгляду вказаного кримінального провадження і наявних доказів упередженості судді при розгляді даного провадження, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість судді у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості, не надано і судом не встановлено, суд приходить до висновку, що дана заява про відвід судді є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.75, 80, 81, 83, 372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_3 про відвід судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_6 від участі у розгляді кримінального провадженні № 0000214 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 365 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1