Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/6202/23
Провадження № 1-кс/644/1180/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2023 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Орджонікідзевського районного суду в м. Харкові клопотання дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000346 від 17.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт майна, -

УСТАНОВИВ:

До суду надійшло відповідне клопотання, в якому сторона обвинувачення просила накласти арешт на майно виявлене та вилучене в ході проведення огляду місця події від 16.08.2023, а саме: скляний предмет всередині якого нашарування коричневого кольору невідомого походження, який було вилучено та поміщено до полімерного сейф-пакету KIV2124407 НП України, який скріплений підписами учасників слідчої дії. Місцем зберігання вилученого майна у разі накладення на нього арешту визначити УЛМТЗ ГУНП в Харківській області.

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні СД ВП №1 Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області перебуває відповідне кримінальне провадження. Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.08.2023 близько 19:40 годин працівниками поліції за адресою: м. Харків, вул. О. Зубарєва, буд. 24, виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого в ході огляду місця події було вилучено скляний предмет, всередині якого нашарування коричневого кольору невідомого походження.

Вищевказаний скляний предмет всередині якого нашарування коричневого кольору невідомого походження, було вилучено та поміщено до полімерного сейф-пакету KIV2124407 НП України, який скріплений підписами учасників слідчої дії.

Опитаний ОСОБА_5 пояснив, що 16.08.2023 близько 20:00 годин він знаходився біля буд. 24, по вул. О. Зубарєва, м. Харків. В цей час до нього підійшли патрульні та попрохали з рюкзаку дістати всі речі. ОСОБА_5 дістав всі свої речі з рюкзаку, серед яких в нього знаходилась лампочка пристрій для паління невідомих речовин. Даний пристрій йому дав знайомий ОСОБА_6 , що знаходиться в даному пристрої він не знає. Після чого на місце події було викликано СОГ ВП №1 ХРУП №2.

Під час огляду місця події у ОСОБА_5 в присутності понятих скляний предмет всередині якого нашарування коричневого кольору невідомого походження, було вилучено та поміщено до полімерного сейф-пакету KIV2124407 НП України, який скріплений підписами учасників слідчої дії.

Огляд місця події проводив слідчий СВ №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7

17.08.2023 постановою дізнавача скляний предмет всередині якого нашарування коричневого кольору невідомого походження, який було вилучено в ході огляду місця події 16.08.2023 визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

За таких обставин, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що вищевказаний наркотичний засіб придбався та зберігався у ОСОБА_5 в порушення вимог законів Законам України «Про ліцензування певних видів господарської діяльності», «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними».

Дані виявлені та вилучені речі мають значення для встановлення обставин, передбачених ст. 91 КПК України, а також мають відповідно до ст.98 КПК України значення речових доказів, стосовно яких заплановано проведення судової експертизи дослідження матеріалів, речовин і виробів за експертною спеціальністю 8.6. дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів.

Відповідно ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно; арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

На підставі наведеного, та враховуючи те що речі, виявлені та вилучені в ході огляду місця події мають значення речових доказів, є потреба в проведенні експертизи, дізнавач в клопотанні просив накласти арешт на вилучене майно.

Дізнавачем було подано заяву про розгляд справи за його відсутності, просив клопотання задовольнити.

Дослідивши матеріали за клопотанням, встановлено наступне.

Відповідно до витягу з ЄРДР № 0000346 від 17.08.2023 року, відомості до реєстру внесені за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 309 КК України.

16.08.2023 близько 19:40 годин працівниками поліції за адресою: м. Харків, вул. О. Зубарєва, буд. 24, виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого в ході огляду місця події було вилучено скляний предмет, всередині якого нашарування коричневого кольору невідомого походження.

17.08.2023 постановою дізнавача скляний предмет всередині якого нашарування коричневого кольору невідомого походження, який було вилучено в ході огляду місця події 16.08.2023 визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження третьою особою таким майном. Вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів. Клопотання направлено до суду із дотриманням процесуальних строків.

Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами дізнавача щодо необхідності з метою призначення відповідних судових експертиз, а також для збереження та речових доказів, є доцільним накласти арешт на відповідне вилучене майно, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Тобто клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000346 від 17.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт майна виявленого та вилученого в ході проведення огляду місця події від 16.08.2023, а саме: скляний предмет всередині якого нашарування коричневого кольору невідомого походження, який було вилучено та поміщено до полімерного сейф-пакету KIV2124407 НП України, який скріплений підписами учасників слідчої дії.

Місцем зберігання вилученого майна визначити УЛМТЗ ГУНП в Харківській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Головуючий: слідчий суддя ОСОБА_1