печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2023 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката: ОСОБА_4 ,

підозрюваного: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання Старшого слідчого в особливо важливих справах першого відділу Управління з досудового розслідування військових правопорушень, а також порушень проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, вчинених внаслідок ведення російською федерацією, із залученням представників інших держав, агресивної війни проти України, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , погоджене Прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 418 КК України, у кримінальному провадженні № 0000507 від 05.07.2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в особливо важливих справах першого відділу Управління з досудового розслідування військових правопорушень, а також порушень проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, вчинених внаслідок ведення російською федерацією, із залученням представників інших держав, агресивної війни проти України, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , за погодженням прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 418 КК України, у кримінальному провадженні № 0000507 від 05.07.2023 року.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, за процесуального керівництва прокурорів Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000507 від 05.07.2023, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а також ОСОБА_10 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 418 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 05.07.2023 службові особи державної установи «Київський слідчий ізолятор» - ОСОБА_7 (черговий помічник начальника СІЗО відділу режиму і охорони), ОСОБА_9 (старший по корпусу відділу режиму і охорони) та ОСОБА_8 (молодший інспектор 2-ї категорії відділу режиму і охорони) неналежно виконали свої службові обов`язки в частині проведення обшуків підсудного ОСОБА_11 перед видачею його з приміщення СІЗО складу судової варти Національної гвардії України, призначеної для його конвоювання до Шевченківського районного суду м. Києва, а військові службові особи, які входили до складу вказаної судової варти - капітан ОСОБА_10 (ІНФОРМАЦІЯ_3) НОМЕР_1 бригади (військова частина НОМЕР_2 ) ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та молодший сержант ОСОБА_5 (помічник начальника варти 1-ї групи особливого конвоювання спеціальної комендатури особливого конвоювання 1-го стрілецького батальйону (з конвоювання, екстрадиції та охорони підсудних) НОМЕР_1 бригади (військова частина НОМЕР_2 ) ІНФОРМАЦІЯ_2 ), в умовах воєнного стану, порушили статутні правила вартової служби під час доставки підсудного з ДУ «Київській слідчий ізолятор» до приміщення вказаного суду та при його супроводженні в приміщенні суду, що у своїй сукупності спричинило тяжкі наслідки у вигляді протиправного пронесення та приведення в дію у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва вибухових пристроїв, спроби втечі ОСОБА_11 , загрози загибелі та травмуванню працівників і відвідувачів суду, підриву роботи судової установи, пошкодження приміщень та майна вказаного суду на загальну суму 804 241 гривень, а також підриву авторитету органів судової влади та правоохоронних органів.

Вказані дії ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 кваліфіковано за ч. 2 ст. 367 КК України - службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам

Дії ОСОБА_10 та ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 3 ст. 418 КК України - порушення статутних правил вартової служби, що спричинило тяжкі наслідки, для запобігання яким призначено дану варту, вчинене в умовах воєнного стану.

Враховуючи викладене, слідчий вказує, що більш м`які, передбачені ст. 176 КПК України, запобіжні заходи, ніж тримання під домашнім арештом, не дадуть можливості запобігти зазначеним ризикам, не забезпечать виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків підозрюваного, не нададуть можливості під час досудового розслідування запобігти його переховуванню від слідства та суду, контролювати місце його перебування. Утримання ОСОБА_5 під домашнім арештом являється єдиними гарантованим та можливим способом унеможливити його незаконний вплив на свідків з метою перешкодити встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні та ухилитись від кримінальної відповідальності.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування за допомогою технічних засобів.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечував, просив відмовити.

Підозрюваний в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечував, підтримав позицію своїх захисників.

Вислухавши думку прокурора в обґрунтування заявленого клопотання, пояснення захисника, підозрюваного, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, за процесуального керівництва прокурорів Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000507 від 05.07.2023, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а також ОСОБА_10 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 418 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 05.07.2023 службові особи державної установи «Київський слідчий ізолятор» - ОСОБА_7 (черговий помічник начальника СІЗО відділу режиму і охорони), ОСОБА_9 (старший по корпусу відділу режиму і охорони) та ОСОБА_8 (молодший інспектор 2-ї категорії відділу режиму і охорони) неналежно виконали свої службові обов`язки в частині проведення обшуків підсудного ОСОБА_11 перед видачею його з приміщення СІЗО складу судової варти Національної гвардії України, призначеної для його конвоювання до Шевченківського районного суду м. Києва, а військові службові особи, які входили до складу вказаної судової варти - капітан ОСОБА_10 (ІНФОРМАЦІЯ_3) НОМЕР_1 бригади (військова частина НОМЕР_2 ) ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та молодший сержант ОСОБА_5 (помічник начальника варти 1-ї групи особливого конвоювання спеціальної комендатури особливого конвоювання 1-го стрілецького батальйону (з конвоювання, екстрадиції та охорони підсудних) НОМЕР_1 бригади (військова частина НОМЕР_2 ) ІНФОРМАЦІЯ_2 ), в умовах воєнного стану, порушили статутні правила вартової служби під час доставки підсудного з ДУ «Київській слідчий ізолятор» до приміщення вказаного суду та при його супроводженні в приміщенні суду, що у своїй сукупності спричинило тяжкі наслідки у вигляді протиправного пронесення та приведення в дію у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва вибухових пристроїв, спроби втечі ОСОБА_11 , загрози загибелі та травмуванню працівників і відвідувачів суду, підриву роботи судової установи, пошкодження приміщень та майна вказаного суду на загальну суму 804 241 гривень, а також підриву авторитету органів судової влади та правоохоронних органів.

Вказані дії ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 кваліфіковано за ч. 2 ст. 367 КК України - службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам

Дії ОСОБА_10 та ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 3 ст. 418 КК України - порушення статутних правил вартової служби, що спричинило тяжкі наслідки, для запобігання яким призначено дану варту, вчинене в умовах воєнного стану.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих їм кримінальних правопорушень, підтверджуються зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події - приміщень Шевченківського районного суду м. Києва та прилеглої до нього території, в ході якого зафіксовано обстановку та наявні сліди на місці злочину, одразу після його вчинення;

- висновком експертизи матеріалів, речовин і виробів, відповідно до якого на об`єктах, вилучених у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва та прилеглій до нього території, виявлено залишки вибухових речовин - гексаген і тротил;

- протоколом огляду місця події - камерного приміщення № 106 ДУ «Київській слідчий ізолятор» та коридору біля нього, в ході якого вилучено належні ОСОБА_11 речі (в тому числі рідини та речовини у окремих ємкостях);

- висновком експертизи матеріалів, речовин і виробів, відповідно до якого серед речовин, вилучених в камерному приміщенні № 106 ДУ «Київській слідчий ізолятор» та коридорі біля нього, наявні залишки вибухових речовин (гексаген та ін.), а також заборонених речовин, які є складовими компонентами вибухових речовин;

- отриманим відеозаписом камер спостереження, якими зафіксовано дії службових осіб ДУ «Київській слідчий ізолятор» при виводі підсудного ОСОБА_11 для передачі судовій варті Національної гвардії України;

- отриманим відеозаписом камер спостереження, якими зафіксовано дії в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва судової варти Національної гвардії України при супроводженні підсудного ОСОБА_11 до вартового приміщення, залу судових засідань тощо;

- висновком військової експертизи, згідно якого дії військовослужбовців НГУ - начальника судової варти капітана ОСОБА_10 та помічника начальника судової варти молодого сержанта ОСОБА_5 не відповідають вимогам керівних документів та знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку зі спробою втечі і загибелі ОСОБА_11 , поранення працівників поліції та нанесення збитків державі у вигляді пошкодження будівлі Шевченківського районного суду;

- отриманими документами ТУ ДСА у м. Києві щодо суми спричинених збитків внаслідок пошкодження приміщень та майна Шевченківського районного суду міста Києва, яка становить 804 241 грн.

- показами свідків у кримінальному провадженні ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 тощо.

- отриманими в ДУ «Київський слідчий ізолятор» документами щодо призначення на посади ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а також посадові обов`язки останніх;

- отриманими у в/ч НОМЕР_2 НГУ документами щодо призначення на посади ОСОБА_10 та ОСОБА_5 , а також посадові обов`язки останніх;

- іншими матеріалами досудового розслідування у своїй сукупності.

Згідно ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Як визначено у ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує не тільки положення, передбачені в КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року), також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Таким чином, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Так, слідчий суддя вважає, щоОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 418 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1. Переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Досудове розслідування, як процедура, пов`язана з притягненням особи до відповідальності, не є статичною, що обумовлює можливість непрогнозованої зміни поведінки підозрюваного ОСОБА_5 . Адже співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі, робить цей ризик достатньо високим. Отже, оцінюючи можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідство вважає такі дії цілком вірогідними в будь-який момент кримінального провадження.

2. Незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні.

Досить вірогідним є ризик незаконного впливу на свідків, переважна частина яких це співробітники ДУ «Київський слідчий ізолятор», особи які утримуються у вказаній державній установі, а також військовослужбовці в/ч НОМЕР_2 НГУ. Ризик незаконного впливу на осіб об`єктивізується також з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

3. Знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Так, зважаючи на тяжкість інкримінованого підозрюваному діяння, а також на міру покарання, яка загрожує підозрюваному, сторона обвинувачення обґрунтовано вважає, що ОСОБА_5 , перебуваючи без обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, може вчиняти дії спрямовані на знищення або спотворення доказів у даному кримінальному провадженні, у тому числі службової документації ДУ «Київський слідчий ізолятор», в/ч НОМЕР_2 НГУ, з метою штучного спотворення фактичних обставин подій 05.07.2023.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що у даному кримінальному провадженню досудове розслідування не закінчено та існує необхідність у проведенні ряду слідчих (розшукових) та процесуальних дій.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя враховує ступінь тяжкості інкримінованих підозрюваному кримінальних правопорушень, мотив, обставини його вчинення; дані, що характеризують особу підозрюваного, його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків та приходить до висновку, що докази та обставини на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не гарантуватиме та не забезпечуватиме запобігання вказаним ризикам та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, за кожним викликом;

- не відлучатися із м. Київ та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім як у випадках, пов`язаних з виконанням обов`язків військової служби;

- повідомляти про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень та правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 107, 177, 178, 181, 193, 194, 199, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання Старшого слідчого в особливо важливих справах першого відділу Управління з досудового розслідування військових правопорушень, а також порушень проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, вчинених внаслідок ведення російською федерацією, із залученням представників інших держав, агресивної війни проти України, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , погоджене Прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 418 КК України, у кримінальному провадженні № 0000507 від 05.07.2023 року - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 23 год. 00 хв. по 05 год. 00 хв. наступної доби строком до 27.09.2023 року включно за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та необхідності прямувати до зони укриття від надзвичайних ситуацій воєнного, техногенного чи природного характеру.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, за кожним викликом;

- не відлучатися із м. Київ та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім як у випадках, пов`язаних з виконанням обов`язків військової служби;

- повідомляти про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді тривалістю - до 27.09.2023 року включно.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Відповідно до ч. 4 ст. 535 КПК України, прокурору повідомити слідчого суддю, який постановив ухвалу, про її виконання.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали буде оголошено о 12 год. 35 хв. 04.08.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1