ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2425/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 13 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002673, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 194 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, із неповною середньою освітою, одруженого, офіційно непрацевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 194 КК України,

В С Т А Н О В И В:

15 липня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 13 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002673, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 194 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 .

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 15 липня 2023 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні Дарницького УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за № 0002673 від 13 липня 2023 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час і місці у ОСОБА_7 , та невстановленої досудовим розслідуванням особи, виник злочинний умисел, направлений на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме автомобіля «СІТRОЕN С8», державний номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, підготували предмети, за допомогою яких повинні були вчинити злочин проти власності.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, 13.07.2023 приблизно о 4 год. 20 хв. перебуваючи за адресою: м. Київ, пр-т Бажана, 9-Б, скориставшись тим, що за їх діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_8 підійшов до автомобіля «СІТROEN С8», державний номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, та розбив скло передніх пасажирських дверцят. Після цього, невстановлена досудовим розслідуванням особа, використовуючи заздалегідь підготовлену обрізану пластикову пляшку з-під води, об`ємом 5 л, облив салон вказаного автомобіля горючою рідиною, а ОСОБА_8 , запальничкою підпалив рукавицю з тканини та закинув в салон автомобіля «CITROEN С8», внаслідок чого спричинив її горіння та горіння внутрішніх частин автомобіля «СITROEN С8», державний номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, який на праві власності належить потерпілому ОСОБА_9 .

Після чого, ОСОБА_8 та невстановлена досудовим розслідуванням особа, з місця вчинення злочину зникли, спричинивши потерпілому ОСОБА_9 матеріальної шкоди приблизно у сумі 80 000 гривень, внаслідок підпалу автомобіля марки «CITROEN С8», державний номерний знак НОМЕР_1 .

Таким чином, ОСОБА_7 , підозрюється у вчиненні умисного пошкодження чужого майна, шляхом підпалу, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_7 відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_8 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотання слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, враховуючи те, що на даний час в України введено воєнний стан, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, вказав, що підозрюваний раніше судимий, не один раз притягався до кримінальної відповідальності, зокрема у 2016, 2021 та 2023 роках Дарницькою окружною прокуратурою м. Києва надіслано до Дарницького районного суду м. Києва обвинувальні акти відносно підозрюваного за частиною другою статті 187, частиною четвертою статті 185, частиною третьою статті 185 КК України, немає офіційного місця роботи, погрожував потерпілому та членам його родини.

Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Ризиком того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має належних засобів для існування, міцних соціальних зв`язків.

Під час досудового слідства не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, вказала, що ризики, визначені прокурором, є абсолютно необґрунтованими. У попередніх кримінальних провадженнях до її підзахисного обирався запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та стороною обвинувачення не надано доказів його порушення ОСОБА_7 . Зауважила, що підзахисний не буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, ризик впливу на свідків також необґрунтований, має місце реєстрації та проживання у місті Києві. Просила відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_7 у судовому засіданні вину у скоєному визнав, підтримав думку свого адвоката, просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Вказав, що підпалив автомобіль потерпілого, бо той винен йому гроші та погрожував йому.

Вислухавши прокурора, адвоката, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0002673, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 194 КК України.

13 липня 2023 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_7 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.

14 липня 2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 194 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; протокол огляду відеозапису від 13.07.2023; протокол огляду відеозапису за участю потерпілого ОСОБА_9 від 13.07.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_11 ; протокол огляду відеозапису за участю свідка ОСОБА_11 від 13.07.2023; протоколі допиту свідка ОСОБА_12 ; інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена, враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 194 КК України.

Підозра ОСОБА_7 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням, а під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваного у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор.

Крім того, ОСОБА_7 не заперечував факт вчинення підпалу автомобіля потерпілого, за обставин, викладених у клопотанні.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчинені злочину, передбаченого частиною другою статті 194 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною другою статті 194 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_7 слідчий суддя погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки, він офіційно непрацевлаштований, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, стримуючи фактори, оскільки він неповнолітніх або малолітніх дітей на утриманні не має.

При цьому суд бере до уваги те, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях.

Крім цього, слід врахувати таку обставину як можливість вільного перетину меж міста Києва, зміни зовнішності, з метою переховування та подальшого переїзду на територію, яка тимчасово непідконтрольна Україні.

Слідчий суддя враховує той факт, що діючий на території України режим обмеження права військовозобов`язаних чоловіків у виїзді за кордон жодним чином не свідчить про відсутність вказаного ризику, оскільки стосується обмеження виїзду за кордон у законний спосіб та не виключає можливості здійснення спроб перетнути кордон незаконно, з огляду на те, що наразі частина державного кордону України не контролюється, а тому такий спосіб не може виключатися, як неможливий.

Ризик впливу на свідків та потерпілого є обґрунтованим, з урахуванням визначеної КПК України процедури отримання показань від осіб, які є свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків, потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від вказаних осіб та дослідження їх судом.

Крім того, слідчий суддя враховує, що як зазначив потерпілий під час його допиту органами досудового розслідування, підозрюваний погрожував йому та членам його родини, а також під час зустрічей використовував газовий балончик.

Також слідчий суддя враховує, що свідками у кримінальному провадженні є його дружина та брат, які відповідно до протоколу огляду відеозапису від 13 липня 2023 року щодо моменту підпалу автомобіля потерпілого, підтвердили, що на відео саме підозрюваний зі своїм другом, а отже підозрюваний може вчиняти дії, з метою зміни свідками своїх свідчень для уникнення кримінальної відповідальності.

Вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, вчинив це кримінальне правопорушення, зазначаючи, що потерпілий винен йому гроші.

Також слідчий суддя враховує, що у провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувають кримінальні провадження відносно підозрюваного за частиною другою статті 187 КК України (обвинувальний акт надіслано 30 червня 2016 року), за частиною третьою статі 185 КК України (обвинувальний акт надіслано 25 жовтня 2021 року), за частиною четвертою статті 185 КК України (обвинувальний акт надіслано 21 квітня 2023 року) та за частиною першою статті 263 КК України (обвинувальний акт надіслано 5 травня 2023 року).

Крім того, 6 травня 2021 року підозрюваний був засуджений Печерським районним судом м. Києва за частиною першою статті 205-1 КК України та на підставі статті 75,76 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком на 2 роки.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція частини другої статті 194 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до десяти років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 194 КК України, а також те, що підозрюваний не працює та має важкий майновий стан. Також слідчим суддею враховуються обставини, при яких було вчинено це кримінальне правопорушення, які не заперечувались підозрюваним у судовому засіданні.

Згідно із частиною першою статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (пункти 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно підозрюваного підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В той же час, під час судового засідання не встановлено обставин можливості застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як домашній арешт, оскільки враховуючи особистість підозрюваного, відсутність для нього стримуючих факторів, та обставини, при яких він вчинив кримінальне правопорушення, такий запобіжний захід не будуть дієвим.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 13 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002673, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 194 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 на шістдесят днів - підлягає задоволенню.

При цьому суд зазначає, що строк тримання під вартою 60 днів рахується з моменту фактичного затримання підозрюваного, а саме з 13 липня 2023 року з 17:10 год.

Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Судом не встановлено обставин, визначених в частині четвертій статті 183 КПК України, які б не дозволяли визначити підозрюваному заставу одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи зазначене, з огляду на майновий стан підозрюваного, відсутність у нього офіційного місця роботи, зважаючи на те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, враховуючи те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, з огляду на розмір завданого матеріального збитку потерпілому, зважаючи на приписи пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, суд визначає підозрюваному заставу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_7 14 липня 2023 року було відповідно до вимог статей 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав підозрюваного. Судом також перевірено, що підозрюваного затримали в порядку статей 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 10 вересня 2023 року до 17:10 год.

Визначити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80520 грн.

В разі внесення застави застоводавцем (підозрюваним, або іншою фізичною чи юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_7 з -під варти та покласти на нього наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити до 10 вересня 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду проголошено 21 липня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1