Провадження №: 1-кс/755/2260/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" серпня 2023 р.Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000632 від 15.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 197-1 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

власника майна ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ

До слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання прокурора про накладення арешту на майно, у рамках цього провадження, у зв`язку з здійсненням досудового розслідування у ньому та необхідністю встановлення обставин визначених ст.ст. 2, 91 КПК України при наявності на передумов визначених ст.ст. 132, 170 того ж Кодексу.

Клопотання мотивовано тим, що за адресою: місто Київ, проспект Гагаріна Юрія, будинок 3-Е (три «Е») в межах зони санітарної охорони та санітарно захисних зонах ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» (в охоронній зоні електричних мереж КЛ 10 кВ ДТЕЦ РП-37 №1,2) та ПрАТ «Київводоканал» (в охоронній зоні водонапірної мережі Д=300 мм) розміщена споруда/нежитлова будівля в якій здійснюють господарську діяльність ФОП « ОСОБА_5 », ФОП « ОСОБА_6 » та ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА».

Відповідно до протоколу огляду від 07.07.2023 який проводився в період часу з 15 години 02 хвилини по 15 годину 05 хвилин за участю сертифікованого інженера упорядника ОСОБА_7 було встановлено, що вказана споруда являє собою нежитлове приміщення площею -131,2 м2 , яка розташована на земельній ділянці площею -144 м2.

Відповідно до відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно (інформаційна довідка №338441497 сформована 07.07.2023 року) нежитлова будівля (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 00) загальною площею 131,2 м2, літ. «А», розташована за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ТОВ «ДНЕПР АЛЬЯНС 5» ().

Одночасно з вищезазначеним в ході проведення огляду інтернет ресурсу «Google Earth Pro» встановлено, що вказана споруда була встановлена в період часу з серпня 2019 року по вересень 2020 року.

Здійснено запит до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з відповіді на який вбачається, що електропостачання павільйонів «Світ білизни», «Український бренд», «Аптека оптових цін» здійснюється від внутрішніх електромереж ТОВ «АТБ-маркет» (о/p Ne80345016).

Павільйони розміщено безпосередньо на КЛ 10 кВ ДТЕЦ - РП-37 н. А, Б, що є порушенням охоронних зон електричних мереж.

Відповідно до п. 7 Правил охорони електричних мереж, затверджених Постановою КМУ від 27.12.2022 № 1455 (ПОЕМ), охоронні зони електричних мереж встановлюються: уздовж підземних кабельних ліній електропередачі у вигляді земельної ділянки, обмеженої вертикальними площинами, що віддалені по обидві сторони лінії від крайніх кабелів на відстань 1 метра;

Згідно з п. 13 ПОЕМ в охоронних зонах кабельних ліній електропередачі додатково до обмежень, встановлених статтею 32 Закону України "Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об`єктів, забороняється: виконувати будівельні роботи та зводити об`єкти будівництва будь-якого призначення;

Крім того, здійснено запит до ПрАТ «Київводоканал» з відповіді на який вбачається, що у ПрАТ «АК «Київводоканал» (далі - Товариство) немає відомостей щодо звернень стосовно отримання технічних умов на водопостачання та каналізування нежитлової або тимчасової споруди за адресою: просп. Леоніда Каденюка, 3, м. Київ.

Крім того, у ПрАТ «Київводоканал» немає інформації щодо звернень будь-якої фізичної чи юридичної особи з питань погодження місця розміщення тимчасової споруди за вказаною адресою.

Крім того, 02.03.2023 було проведено обстеження розміщення тимчасової споруди за адресою: АДРЕСА_2 , та встановлено, що вказана тимчасова споруда, поділена на три частини («Аптека оптових цін», «Світ білизни № 1», «Wear me»), розміщена на відстані 2,0 м від водопровідної мережі Д = 300 мм, що порушує її зону санітарної охорони (санітарно-захисну смугу). Водночас частина споруди «Аптека оптових цін» встановлена безпосередньо на водопровідному вводі д - 100 мм до житлового будинку на АДРЕСА_2 та на відстані 1,5 м від водопровідної камери, що побудована на водопровідній мережі Д = 300 мм.

Згідно з вимогами додатка и.1 ДБН Б2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» нормативна відстань від фундаменту споруд до водопровідних мереж має бути не менше 5 м, а відстань від фундаменту огорож підприємств до водопровідних мереж - не менше 3 м.

Відповідно до ст. 113 Земельного кодексу України, ст. 36 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», п. 16.1.23 Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 № 1051/1051, у межах охоронних зон інженерних мереж забороняється розміщення об`єктів та споруд, а також проведення будь-яких робіт (з будівництва, капітального ремонту, реконструкції, зі знесення будівель та споруд, земляних, вантажно- розвантажувальних, з насадження дерев, розбивки клумб, розкривання дорожнього покриття) без письмового дозволу та без нагляду організацій, відповідальних за експлуатацію цих мереж і комунікацій.

За фактом виявлених порушень за вказаною адресою Товариством надавалися приписи щодо усунення порушення правового режиму зон санітарної охорони об`єктів централізованого водопостачання.

Крім того, здійснено запит до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з відповіді на який вбачається, що згідно з електронною базою даних Департаменту та даними Міської інформаційно-аналітичної системи забезпечення містобудівної діяльності, містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва нежитлової будівлі на АДРЕСА_1 не надавались.

Відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804, земельна ділянка на АДРЕСА_1 за функціональним призначенням відноситься до території вулиць та доріг.

Відповідно до матеріалів Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804, на територію де розташована вищезазначена земельна ділянка, планувальні обмеження відсутні.

Згідно з електронною базою, Департамент не укладав договір щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою та не оформлював паспорт прив`язки тимчасової споруди для розміщення тимчасової споруди на АДРЕСА_1 ). Також зазначається, що Департамент не укладав договір щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою та не оформлював паспорт прив`язки тимчасової споруди з ФОП ОСОБА_5 , ФОП ОСОБА_6 та ТОВ «ФАРМАЦІЯ КИЄВА».

В реєстрі адрес у місті Києві, який ведеться департаментом згідно з Положенням про реєстр адрес у місті Києві, затвердженим рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 № 337/9394 «Про деякі питання ведення реєстрів адрес, вулиць та інших поіменованих об`єктів у місті Києві» відсутні відомості про документ стосовно присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси АДРЕСА_1 .

Згідно з електронною базою даних заяви щодо присвоєння поштової адреси на АДРЕСА_1 до Департаменту не надходили.

На топографічній основі території м. Києва вздовж просп. Юрія Гагаріна в м. Києві відсутня будівля з позначкою 3-Е (три «Е»).

Крім того, здійснено запит до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації з відповіді на який вбачається, що в межах повноважень, визначених розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 31.10.201 1 № 121 «Про реалізацію районними в місті Києві державними адміністраціями окремих повноважень» та рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 Ло337/9394 «Про деякі питання ведення реєстрів адрес, вулиць та інших поіменованих об`єктів у м. Києві», Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація не присвоювала об`єкту нерухомого майна поштову адресу: АДРЕСА_1 .

Крім того, здійснено запит до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з відповіді на який вбачається, що згідно з даними Міського земельного кадастру в Департаменті відсутня інформація про щодо формування земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

За поданням Департаменту Київська міська рада не приймала рішень щодо передачі будь-якій фізичній чи юридичній особі земельної ділянки за вказаною адресою у власність чи користування.

Зазначив, що невстановленою досудовим розслідуванням особою в період часу з серпня 2019 року по вересень 2020 року самовільно зайнято земельну ділянку площею: -144 м2, за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом розміщення на ній нежитлової будівлі (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 00) загальною площею 131,2 м2, літ. «А», розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 07.07.2023 року нежитлова будівля (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 00) загальною площею 131,2 м2, літ. «А», розташована за адресою: м. Київ, проспект Гагаріна Юрія, будинок 3-Е. визнана речовим доказом.

Вказав, що на даний час виникла необхідність накласти арешт на нерухоме майно, а саме тимчасову споруду/нежитлову будівлю, що розміщена за адресою: АДРЕСА_1 ) яка є предметом кримінального правопорушення з метою збереження речових доказів та запобігання незаконного відчуження нерухомого майна невстановленими особами.

Тільки запобігши реальній загрозі протиправного впливу (відчуження, знищення) на вказане нерухоме майно шляхом накладення арешту можливо досягти мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також настанню будь-яких негативних наслідків.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Власник майна заперечив проти задоволення клопотання прокурора та просив відмовити у його задоволенні. Вказав, що придбав даний об`єкт нерухомості у 2016 року в готовому стані. Жодних змін (добудов, перебудов) не вчиняв. Протягом всього часу будь-яких претензій до нього не було. Об`єктом нерухомого майна користуються на даний час орендарі.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників процесу, перевіривши клопотання заявника на дотримання вимог Кримінального процесуального Кодексу України, приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).

Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу, а саме є речовими доказами, згідно постанови від 07.07.2023 року.

При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом вчинення злочину.

Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.

Слідчий суддя погоджується з клопотанням прокурора про те, що необхідно накласти арешт на майно на підставі ст. 170 КПК України, оскільки є достатні підстави вважати, що об`єкт нерухомого майна, а саме: нежитлову будівлю (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 00) загальною площею 131,2 м2, літ. «А», розташована за адресою: м. Київ, проспект Гагаріна Юрія, будинок 3-Е, відповідає критеріям, зазначеним у пункті першому частини другої статті 170 цього Кодексу.

Обов`язок доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого чи прокурора також і ч.3 ст. 132 КПК України.

Крім того, на підставі вимог ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

Також, у ст.1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню та, вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб та накласти арешт саме на підставі ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 534 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000632 від 15.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 197-1 КК України - задовольнити частково.

Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме: нежитлову будівлю (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 00) загальною площею 131,2 м2, літ. «А», що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Гагаріна Юрія, будинок 3-Е та належить на праві приватної власності ТОВ «ДНЕПР АЛЬЯНС 5» () шляхом заборони відчуження майна.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.

В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: