Номер провадження 1-кс/754/1970/23
Справа № 754/9240/23
У Х В А Л А

Іменем України

19 липня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

потерпілої ОСОБА_3 ,

представника потерпілої ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в залі суду клопотання представника потерпілої ОСОБА_4 в інтересах потерпілої ОСОБА_3 про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна,

в с т а н о в и в :

до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 10.07.2023 надійшло клопотання представника потерпілої ОСОБА_4 в інтересах потерпілої ОСОБА_3 про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, яке мотивоване наступним.

У серпні 2019 року, ОСОБА_3 , звернулась до Деснянського УП ГУНП у м. Києві з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 ч. 4 КК України, а саме протиправним заволодінням групою осіб нежитловим приміщенням АДРЕСА_1 .

Так, даним нежитловим приміщенням за підробленими документами, 27.05.2019, було зареєстроване право власності за ОСОБА_6 , який в подальшому, 25.07.2019 відчужив його ОСОБА_7

04.09.2019, слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві, в рамках кримінального провадження №0005648 від 03.08.2019, звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором, про накладення арешту, в якому просив з метою встановлення істини, а також збереження речового доказу накласти арешт на нерухоме майно - нежитлове приміщення АДРЕСА_1 .

05.09.2019, слідчим суддею Деснянського районного суду м. Києва в справі №754/13013/19 (провадження №1-кс/754/3872/19) розглянуто та задоволено вищевказане клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві та накладено арешт на нежитлове приміщення у вигляді заборони на відчуження, користування та розпорядження.

26.02.2020, Київським апеляційним судом за результатом розгляду апеляційної скарги представника ОСОБА_7 , постановлено ухвалу, якою ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 05.09.2019 скасовано та постановлено нову, якою клопотання слідчого задоволено частково, - накладено арешт на нежитлове приміщення, загальною площею 62,70 кв.м., яке розташоване в об`єкті капітального будівництва за адресою: АДРЕСА_2 у вигляді заборони на відчуження та розпорядження вказаним нежитловим приміщенням.

17.12.2021 Деснянським районним судом м. Києва в справі №754/12401/19 за позовом ОСОБА_3 до приватного нотаріуса ОСОБА_8 , ТОВ «Глобал Строй 3», ТОВ «Київмонтажбуд», ОСОБА_6 , третя особа ОСОБА_7 про визнання договору недійсним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, ухвалено рішення, яким позов задоволено частково, - визнано недійсним договір №КМБ/02/049 від 30.12.2014, укладений між ТОВ «Глобал Строй 3», ТОВ «Київмонтажбуд» та ОСОБА_6 та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нежитлове приміщення №372 в буд. АДРЕСА_2 . Рішення суду набрало законної сили 25.01.2022.

22.02.2023 Деснянським районним судом м. Києва в справі №754/7061/20 за позовом ОСОБА_3 до ТОВ «Глобал Строй 3», ТОВ «Євро-Клінт», ОСОБА_7 про визнання договору недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію, визнання майнового права на об`єкт незавершеного будівництва, ухвалено рішення, яким позов задоволено частково, - визнано недійсним договір купівлі-продажу нежитлового приміщення №1732 від 25.07.2019, укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , скасовано державну реєстрацію нежитлового приміщення АДРЕСА_1 та визнано за ОСОБА_3 майнові права на об`єкт інвестування - нежитлове приміщення №372, загальною площею 62,70 кв.м., що розташоване на першому поверсі у другій секції об`єкту капітального будівництва за будівельною адресою: АДРЕСА_2 .

Отже, на даний момент, документи, які стали підставою для протиправної реєстрації права власності на нежитлове приміщення АДРЕСА_1 за ОСОБА_6 та в подальшому, ОСОБА_7 , визнані судом недійсними, рішення про державну реєстрацію такого права власності скасовані. Відповідно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно припинено право власності на вказане нежитлове приміщення і ОСОБА_6 , і ОСОБА_7 .

19.05.2023 ОСОБА_3 звернулась до приватного нотаріуса з метою належної реєстрації за нею майнових прав на нежитлове приміщення АДРЕСА_1 , проте у зв`язку з наявністю в Державному реєстрі речових прав арешту Деснянського районного суду м. Києва (ухвала від 05.09.2019 в справі №754/13013/19, провадження №1-кс/754/3872/19) на вказаний об`єкт нерухомості їй було відмовлено у вчиненні реєстраційних дій.

Таким чином, з метою відновлення прав ОСОБА_3 , реєстрації свого речового права на об`єкт нерухомості - нежитлове приміщення АДРЕСА_1 , та у зв`язку з тим, що в подальшому застосуванні такого арешту відпала потреба, просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 05.09.2019 в справі №754/13013/19 (провадження №1-кс/754/3872/19) на нежитлове приміщення АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні потерпіла та представник потерпілої клопотання підтримали за викладених в ньому обставин.

Крім того, представник потерпілої уточнив прохальну частину свого клопотання, а саме: просив скасувати захід забезпечення кримінального провадження у виді арешту, який накладено саме ухвалою Київського апеляційного суду від 26.02.2020, а не ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 05.09.2019, оскільки відпала потреба.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував з приводу задоволення клопотання представника потерпілого про скасування арешту майна, оскільки на даний час відпала потреба у застосуванні даного заходу забезпечення кримінального провадження, яке було застосовано за ініціативою потерпілої.

Слідчий суддя вислухавши доводи представника потерпілої, потерпілу, думку прокурора, дослідивши матеріали клопотання, оглянувши матеріали кримінального провадження №0005648 від 03.08.2019 в частина накладення арешту на майно, справу за клопотанням слідчого про накладення арешту на майно (ЄУНСС 754/13013/19), прийшов до наступного висновку.

Так, згідно ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києві від 05.09.2019 (ЄУНСС: 754/13013/19) накладено арешт на нерухоме майно, а саме нежитлове приміщення 372, загальною площею 62,70 кв.м., яке розташоване в об`єкті капітального будівництва за адресою: м. Київ, вул. Теодора Драйзера, 40 в Деснянському районі, у вигляді заборони відчуження, користування та розпорядження з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні №0005648 від 03.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 ч. 4 КК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26.02.2020, ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 05.09.2019 скасовано та постановлено нову, якою накладено арешт на нежитлове приміщення 372, загальною площею 62,70 кв.м., яке розташоване в об`єкті капітального будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , у вигляді заборони відчуження та розпорядження вказаним нежитловим приміщенням.

Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.

Згідно ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Право приватної власності є непорушним.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також недоторканості права власності, відповідно до якої позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 131 ч. 2 п. 7 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

За вимогами ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно вимог ст. 170 ч. 2 п. 1 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 174 ч.1 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

В даному випадку з клопотанням про скасування арешту на нерухоме майно звернувся представник потерпілої в інтересах потерпілої ОСОБА_3 , яка є власницею майна.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається зі змісту ухвали Київського апеляційного суду від 26.02.2020, підставою для накладення арешту на зазначене майно послугувала наявність розумних підстав вважати, що незастосування заборони на його відчуження, а також заборони розпоряджатися може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна, настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, крім того, дане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та є предметом злочину у кримінальному провадженні №0005648 від 03.08.2019.

Ухвалюючи рішення про накладення арешту, колегія суддів, виходила з того, що дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що для збереження речових доказів, накладання арешту на зазначене майно є необхідним.

Слідчий суддя, звертає увагу на те, що згідно матеріалів кримінального провадження №0005648 від 03.08.2019, вказаний арешт був накладений в даному кримінальному провадженні, яке розпочато за заявою потерпілої ОСОБА_3 і саме вона була ініціатором застосування заходу забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно, а саме нежитлове приміщення 372, загальною площею 62,70 кв.м., яке розташоване в об`єкті капітального будівництва за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до рішення Деснянського районного суду м. Києва від 17.12.2021, за позовом ОСОБА_3 до приватного нотаріуса ОСОБА_8 , ТОВ «Глобал Строй 3», ТОВ «Київмонтажбуд», ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_7 про визнання договору недійсним, визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, ухвалено рішення, яким позов задоволено частково, - визнано недійсним договір №КМБ/02/049 від 30.12.2014, укладений між ТОВ «Глобал Строй 3», ТОВ «Київмонтажбуд» (яке в подальшому змінило назву на «Євро-Клінт») та ОСОБА_6 та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нежитлове приміщення АДРЕСА_1 . Рішення суду набрало законної сили 25.01.2022.

Крім того, відповідно до рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22.02.2023, за позовом ОСОБА_3 до ТОВ «Глобал Строй 3», ТОВ «Євро-Клінт», ОСОБА_7 про визнання договору недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію, визнання майнового права на об`єкт незавершеного будівництва та зобов`язання вчинити дії, ухвалено рішення, яким позов задоволено частково, - визнано недійсним договір купівлі-продажу нежитлового приміщення №1732 від 25.07.2019, укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нежитлове приміщення АДРЕСА_1 та визнано за ОСОБА_3 майнові права на об`єкт інвестування - нежитлове приміщення №372, загальною площею 62,70 кв.м., що розташоване на першому поверсі у другій секції об`єкту капітального будівництва за будівельною адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, під час розгляду клопотання про скасування арешту на нерухоме майно, поданої представником потерпілої, встановлено, що на даний час відпала потреба у накладені арешту, який був застосований ухвалою Київського апеляційного суду від 26.02.2020, в рамках кримінального провадження №0005648 від 03.08.2019, з метою збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, відпала потреба, а відтак накладений раніше арешт підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 170-174, 376 ч. 2 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

клопотання представника потерпілої ОСОБА_4 в інтересах потерпілої ОСОБА_3 про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, - задовольнити.

Скасувати захід забезпечення кримінального провадження №0005648 від 03.08.2019, а саме арешт на нежитлове приміщення 372, загальною площею 62,70 кв.м., яке розташоване в об`єкті капітального будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , у вигляді заборони відчуження та розпорядження вказаним нежитловим приміщенням, який накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року (ЄУНСС 754/13013/19).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 20.07.2023 о 13:15 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1