Єдиний унікальний номер 205/9237/23
1-кс/205/1248/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2023 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням слідчого слідчого відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про арешт майна в межах кримінального провадження №0001407 від 05 вересня 2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

В С Т А Н О В И В :

05 вересня 2023 року до суду надійшло вищевказане клопотання слідчого, в якому вона просила накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: автомобіль марки «Газель» 330232-414, синього кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який має тентований борт, колодки пиляних дерев довжиною від 40 до 70 см, діаметром від 15 до 50 см в загальній кількості 27 штук, два ключі запалювання від вказаного автомобіля, свідоцтво про реєстрацію вищевказаного автомобіля, які запаковано до спец. пакету PSP 1370152, які мають значення речових доказів у вищевказаному кримінальному провадженні.

В обґрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуваним встановлено, що 04 вересня 2023 року до ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що 04 вересня 2023 року приблизно о 15 годині 00 хвилин невстановлена особа, перебуваючи за адресою: ж/м Парус в м. Дніпро, незаконно здійснила порубку лісу.

04 вересня 2023 року під час огляду місця події за адресою: ділянка місцевості, яка розташована у лісосмузі на ж/м Парус у м. Дніпрі за координатами 48.492388 34.901335, виявлено: автомобіль марки «Газель» 330232-414, синього кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який має тентований борт. В борті вищевказаного автомобіля виявлено колодки пиляних дерев довжиною від 40 до 70 см, діаметром від 15 до 50 см в загальній кількості 27 штук. Все вищевказане вилучено до ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Павлова, 3/5.

Також в ході огляду місця події було виявлено та вилучено до ВП № З ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Павлова, 3/5: два ключі запалювання від автомобіля марки «Газель» 330232-414, синього кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію вказаного автомобіля.

Згідно матеріалів досудового розслідування вбачається, що вилучені під час проведення огляду речі, а саме: автомобіль марки «Газель» 330232-414, синього кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який має тентований борт, колодки пиляних дерев довжиною від 40 до 70 см, діаметром від 15 до 50 см в загальній кількості 27 штук, два ключі запалювання від вказаного автомобіля, та свідоцтво про реєстрацію зазначеного автомобіля, які запаковано до спец. пакету РSР 1370152 мають суттєве значення у якості речових доказів у цьому кримінальному провадженні.

05 вересня 2023 року вилучені під час проведення огляду речі, а саме: автомобіль марки «Газель» 330232-414, синього кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який має тентований борт, колодки пиляних дерев довжиною від 40 до 70 см, діаметром від 15 до 50 см в загальній кількості 27 штук, два ключі запалювання від вказаного автомобіля, свідоцтво про реєстрацію зазначеного автомобіля, які запаковано до спец. пакету РSР 1370152, визнано речовими доказами, про що складено відповідну постанову.

Під час досудового розслідування було встановлено, що вилучені під час проведення огляду речі, а саме: автомобіль марки «Газель» 330232-414 синього кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який має тентований борт, два ключі запалювання від вказаного автомобіля, свідоцтво про реєстрацію зазначеного автомобіля, які запаковано до спец. пакету РSР 1370152, належать ТОВ «Дніпропетровська будівельна компанія «Гідромеханізація».

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що таке клопотання про арешт майна підлягає поверненню для усунення недоліків протягом 72 годин з таких підстав.

Відповідно до ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною 1 статті 170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Крім того, ч. ч. 1 та 2 ст. 171 КПК України передбачено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Цей перелік є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б підданою необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст. ст. 94, 132, 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, що отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідні відомості повинні міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватись відповідно до закону, а отже, суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

З тексту клопотання вбачається, що воно складається з викладення скороченого змісту фактичних обставин кримінального правопорушення (фабули), встановлених органом досудового розслідування та посилань на положення КПК України без належного обґрунтування співвідношення вказаних положень процесуального закону з фактичними обставинами цього кримінального провадження.

Також з клопотання встановлено, що метою накладення арешту є збереження речових доказів, однак, в клопотанні слідчого мету не обґрунтовано. В цьому випадку не доведено та не зазначено, які саме потреби досудового розслідування задовольнятимуться завдяки цьому арешту.

Ні клопотання про арешт майна, ні постанова про визнання речових доказів від 05 вересня 2023 року не містять належного мотивування, якому з критерієв, визначених в ст. 98 КПК України відповідають речі, на які слідчий просить накласти арешт, а саме: транспортний засіб, два ключі запалювання та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, і яким чином вони можуть бути використані в якості доказів у цьому кримінальному провадженні, зазначені підстава та мета арешту в загальних рисах та не конкретно.

Крім того, зі змісту доданих до клопотання матеріалів взагалі не вбачається, що в ході огляду місця події вилучались колодки пиляних дерев довжиною від 40 до 70 см, діаметром від 15 до 50 см в загальній кількості 27 штук, на які також просить накласти арешт слідчий.

Доданий до клопотання протокол огляду місця події від 04 вересня 2023 року містить посилання на те, що під час огляду місця події здіснювіалось фотографування, при цьому до матеріалів не було надано такі фотоматеріали, а їх відсутність унеможливлює слідчому судді встановити, чи дійсно вилучене в ході огляду майно відповідає тому майну, на яке просить накласти арешт слідчий.

Відповідно до вимог ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

В цьому випадку слідчим не доведено жодного із цих пунктів та не зазначено, які саме потреби досудового розслідування задовольнятимуться завдяки цьому арешту, в чому полягає неможливість вчинення будь-яких інших дій по відношенню до майна, на яке просить накласти арешт, і яким чином незастосування цього заходу забезпечення кримінального провадження може вплинути на обмеження можливостей органу досудового розслідування.

Крім того, в клопотанні слідчий посчилається на те, що вилучені під час проведення огляду речі (автомобіль марки «Газель» 330232-414, синього кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , два ключі запалювання від вказаного автомобіля, свідоцтво про реєстрацію зазначеного автомобіля, належать ТОВ «Дніпропетровська будівельна компанія «Гідромеханізація», але в долучених до клопотання матеріалах відсутні будь-які докази, які підтверджують викладену у клопотанні інформацію щодо належності зазначеній юридичній особі вищевказаних речей.

Більш того, за правилами ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю, в тому числі, власника майна.

У клопотанні відсутні відомості про власника майна, будь які його контактні дані чи місцезнаходження юридичної особи, які б могли забезпечити оперативний виклик його представника в судове засідання.

Разом з тим, вирішення питання про арешт майна без повідомлення його власника без наявності для цього достатніх правових підстав є грубим порушенням права приватної власності, тому правові підстави для проведення судового засідання без участі власника майна відсутні.

Крім того, частиною 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особа. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Таким чином, системний аналіз викладених норм КПК України дає підстави слідчому судді дійти до висновку, що з клопотанням про арешт майна третіх осіб має право звернутися виключно прокурор.

Слідчим суддею встановлено, що слідчий просить накласти арешт на майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001407 від 05 вересня 2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в кримінальному провадженні №0001407 підозра жодній особі не повідомлена, юридичних осіб, щодо яких здійснюється це кримінальне провадження не вказано.

Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані та юридичні особи, щодо яких здійснюється провадження, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.

Звернення з клопотанням про арешт майна неналежною особою може в подальшому призвести до визнання доказів, отриманих в результаті проведення слідчих дій, недопустимими.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З огляду на те, що подане клопотання не відповідає встановленим чинним законодавством вимогам щодо його змісту, а також вимогам ст. 171 КПК України, слідчий суддя повертає його для усунення недоліків на підставі статті 172 КПК України.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-172, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого слідчого відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про арешт майна в межах кримінального провадження №0001407 від 05 вересня 2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України - повернути для усунення зазначених у мотивувальній частині ухвали недоліків, встановивши строк для такого усунення - сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутись із вказаним клопотанням до слідчого судді в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1