Провадження № 1-кс/202/6392/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

31 липня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Краматорського РУП ГУ Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Краматорської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_4 , про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000872, внесеного до ЄРДР 27.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Cлідчий СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з погодженим з прокурором Краматорської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_4 , про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000872, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що Краматорським РУП ГУ Національної поліції в Донецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого 27.07.2023 внесені до ЄРДР за № 0000872 за ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.03.2023 до травматологічного відділення КНП «Міська лікарня № 3» було доставлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з колото різаної раною шиї. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_6 помер у лікарні.

27.07.2023 слідчим СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_7 , згідно ч. 1, 3 ст. 233, ст. 234 , 237 КПК України, у зв`язку з невідкладним випадком, пов`язаним з рятуванням майна, а саме речових доказів, з письмового дозволу власника ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якому було роз`яснено положення ст. 30 Конституції України, проведено огляд місця події квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де в присутності понятих було виявлено та вилучено: три змиви РБК, два мобільних телефона «NOКІА», три рюмки, ножиці, саморобний шевський ніж, три кухонних ножа.

27.07.2023 вказані вище вилучені речі та предмети, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на ч. 2 та 3 ст. 170 КПК України та зазначає, що накладання арешту на визначене в клопотанні майно, яке є речовим доказом, є необхідним для цілей кримінального провадження, зокрема запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, необхідність його використання під час досудового розслідування в якості речового доказу.

Слідчий підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до таких висновків.

Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до ЄРДР за № 0000872 за ч. 2 ст. 121 КК України.

27.07.2023 в ході проведення огляду місця події було вилучено: три змиви РБК, два мобільних телефона «NOКІА», три рюмки, ножиці, саморобний шевський ніж, три кухонних ножа.

Постановою старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 27.07.2023 вищезазначені речі та предметивизнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Положенням ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Як визначено ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до статті 100 КПК України, на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Слідчий суддя, вважає, що стороною обвинувачення доведена необхідність накладання арешту на зазначені речі та предмети, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України з метою збереження речового доказу. Для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Краматорського РУП ГУ Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Краматорської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_4 , про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000872, внесеного до ЄРДР 27.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України задовольнити.

Накласти арешт на: три змиви РБК, два мобільних телефона «NOКІА», три рюмки, ножиці, саморобний шевський ніж, три кухонних ножа, які вилучені 27.07.2023 під час проведення огляду місця події.

Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1