Справа№ 309/2277/22
Провадження № 1-кп/309/237/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2023 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

адвоката ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000214 від 06.06.2022 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч.4 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Хустського районного суду перебуває кримінальне провадження № №0000214 від 06.06.2022 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч.4 ст.185 КК України

Прокурором ОСОБА_3 подано клопотання про продовження ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання вмотивовано тим, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим на шлях виправлення не став, а повторно вчинив кримінальне правопорушення, яке виразилося у наступному.

05 червня 2022 року, об 16 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи в кафе-ресторані «Селена», що в м. Хуст по вул. Карпатської Січі, №39, Закарпатської області, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, шляхом вільного доступу, повторно з корисливих мотивів, переконавшись що за його діями ніхто не спостерігає, викрав з барної стійки закладу планшет марки Lenovo, моделі Tab-7, вартістю 758 гривень, завдавши матеріальну шкоду ОСОБА_6 на вказану суму.

Таким чином ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у крадіжці, - таємному викраденні чужого майна, вчиненому повторно, в умовах воєнного стану.

8 червня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

червня 2022 року о 11 годині 09 хвилин ОСОБА_4 затримано на підставі ухвали слідчого судді Хустського районного суду 09 червня 2022 року, відповідно до якої ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, починаючи з 09 червня 2022 року по 07 серпня 2022 року включно.

17 червня 2022 року досудове слідство у кримінальному провадженні закінчено і обвинувальний акт направлено до Хустського районного суду.

Вироком Хустського районного суду від 12 грудня 2023 року ОСОБА_4 засуджено за ч.4 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 18 липня 2023 вирок суду першої інстанції скасовано і призначено новий судовий розгляд в іншому складі суду. Встановлено обвинуваченому строк тримання під вартою до 18 вересня 2023.

Згідно положень статті 131 КПК України до видів заходів забезпечення кримінального провадження віднесено запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою, з яких особисте зобов`язання є найбільш м`яким, а тримання під вартою найбільш суровим запобіжними заходами.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливати на свідків у цьому ж провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інше кримінальне правопорушення.

На виконання вимог ст. 178 КПК України, в якості обставини, що обов`язково враховуються судом при обранні запобіжного заходу, сторона обвинувачення вважає за необхідне зазначити:

- наявність вагомих доказів які підтверджують вчинення обвинуваченим ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України, які наведенні наявні в матеріалах кримінального провадження;

У даному випадку щодо обґрунтованості підозри, слід звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини, згідно якої під «розумною» підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, слід розуміти наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа,можливо вчинила злочин.

- злочин у якому обвинувачується ОСОБА_4 є умисними тяжким злочином, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років;

- вік та стан здоров`я обвинуваченого, тобто відсутність будь-яких застережень, які б вказували, що ОСОБА_4 у зв`язку зі своїм малолітнім, похилим віком чи поганим станом здоров`я не може утримуватись в ізоляторі тимчасового тримання;відсутність у підозрюваного постійного місця роботи, що дає стороні обвинувачення вважати, що ОСОБА_4 продовжуватиме вчиняти інші умисні корисливі злочини, спрямовані на протиправне збагачення;обвинувачений ОСОБА_4 усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, перебуваючи на волі може переховуватися від суду.

Зазначені обставини прямо свідчать про наявність ризиків передбачених п.п.1 та 5 ч.1 ст. 177 КК України виправдовують необхідність продовження дії раніше обраного відносно обвинуваченого запобіжного заходу.

Враховуючи положення ст. 183 КПК України сторона обвинувачення вважає за необхідне продовжити обраний обвинуваченому запобіжний захід у виді гримання під вартою, оскільки обрання більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам та належному виконанні підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

Щодо практики застосування запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою слід зазначити рішення Європейського суду з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції», в яких закріплено, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

На підставі викладеного та з метою забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 процесуальних обов`язків та запобігання спробам переховуватися від суду, крім цього враховуючи, що він ніде не працює та перебуваючи на волі може вчинити інший умисний корисливий злочин, з метою власного протиправного збагачення, залишити місце постійного проживання, а також приймаючи до уваги, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст. 176 КПК України, ніж тримання під вартою не зможе запобігти наведеним вище ризикам

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала покликаючись на наведені в ньому обставини, просить його задоволити.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 заперечили проти продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою. Суду ствердили, що необхідності у продовженні дії застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не має, оскільки попередні ризики передбачені ст.177 КПК України про які прокурор зазначав під час обрання та продовження запобіжного заходу відсутні, про існування нових ризиків прокурор у своєму клопотанні не зазначає. Крім того такий запобіжний захід є занадто суворим та до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Заслухавши думку учасників процесу суд дійшов висновку.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст. 177 КПК України).

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

У вказаному кримінальному провадженні було висунуто обвинувачення ОСОБА_4 за ч.4 ст. 185 КК України

В ході обговорення питання доцільності продовження строку запобіжного заходу, відносно обвинуваченого, відповідно до обвинувального акту встановлено такі відомості: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець АДРЕСА_1 та мешканець АДРЕСА_2 , українець, громадянин України, без освіти , не одружений, не працюючий, раніше неодноразово судимий.

На цей час, потерпілий та свідки в даному кримінальному провадженні не допитані, обвинувачений обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до класифікації злочинів, визначеної ст. 12 КК України, є тяжким злочином, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, докази передбачені ст. 84 КПК України з боку обвинувачення та захисту, у цей період, не досліджені, у світлі чого, з урахуванням наведених даних суд уважає, що обставини регламентовані ст. 177 , п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України є дійсними.

При цьому, вони обумовлені у світлі, як вказаних відомостей, так і факторів пов`язаних з характером вказаної особи, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій він піддається до кримінальної відповідальності, з огляду на що об`єктивний спостерігач вважає, що, у даному конкретному випадку, обставини визначені ст. 177 КПК України щодо ризиків є обґрунтованими, оскільки вони підтверджуються наявними матеріалами, як і інші обставини визначені ч. 1 ст. 194 вказаного Кодексу.

Обставини регламентовані ст. 178 КПК України, у світлі даних про обвинуваченого, у поєднанні з характером висунутого обвинувачення та проведеним комплексом досліджених, у цій справі, доказів, та тих, які тільки мають бути в ньому вчинені, самі по собі, навіть, при їх дійсній наявності, не можуть бути такими, що вказують на відсутність передумови визначеної п. 3 ч. 1 ст. 194 зазначеного Кодексу, у цій ситуації, так як є доведеною наявність обставин визначених ст. 177 КПК України.

Також, в судовому засіданні встановлено, що обвинуваченому судом було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зі строком дії, який, у цей період, закінчується, однак, на даний час, в зазначений строк неможливо закінчити судовий розгляд з огляду на наявність об`єктивних передумов.

Як наслідок, у цей період, є наявними обставини визначені п.п. 1-2 ч. 1 ст. 194, ст.ст. 199, 315 КПК України.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченої судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Щодо питання того чи є можливим уникнення наявним ризикам шляхом застосування іншого запобіжного заходу, то суд у світлі факторів пов`язаних з родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, вважає недостатнім застосування більш м`який запобіжний заході для запобігання наявним ризикам.

Пояснення сторони захисту жодним чином вказані висновки не спростовують. Поряд з цим, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, суд серед іншого враховує, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не можна вирішувати абстрактно.

Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з врахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (див. рішення у справі «Єчюс проти Литви», заява № 34578/97, п. 93, ECHR 2000-IX).

Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні затриманою особою злочину є обов`язковою і неодмінною умовою (sinequanon) належності її продовжуваного тримання під вартою рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 219, заява № 42310/04).

Аналогічні висновки ЄСПЛ викладено і у п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року та випливають з ч. 3 ст. 17 КПК України.

Так, у цій справі, строк утримання обвинуваченого під вартою не виходить за межі визначені КПК України та є необхідною мірою в ній з огляду на те, що в ході судового розгляду було встановлено наявність передумов регламентованих п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 даного Кодексу, тобто тривалість строку утримання під вартою відповідає критерію розумності.

З огляду на що, суд вважає за доцільне на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів та оцінених в сукупності з усіма обставинами, у тому числі визначеними ст.ст. 177, 178, 183, 199, КПК України, клопотання прокурора задовольнити, та продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою у межах строків визначених КПК України та відмовити стороні захисту у задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підсудним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави.

Відповідно ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, зокрема що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленої станом на 01 січня поточного року 2684 грн. , а саме у розмірі 214720 грн.. оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись ст. 177, 181, 376, 492 Кримінального процесуального кодексу України, ст. 5 та 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 - задоволити .

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця АДРЕСА_1 та мешканця АДРЕСА_2 строком на 60 діб - з 19 вересня 2023 р. по 17 листопада 2023 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 214720 грн. (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять гривень) грн., що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , встановленої станом на 01 січня поточного року 2684 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний рахунок :

Отримувач коштів - ТУ ДСА України в Закарпатській області;

Код отримувача (код ЄДРПОУ) 26213408;

Банк отримувача ДКСУ м. Київ ;

Код банку отримувача (МФО) 820172;

Рахунок отримувача UA 0018501

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого прокурора та суду; повідомляти слідчого прокурора та суд про своє місце проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Ужгородського слідчого ізолятора Державного департаменту України з питань виконання покарань.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Ужгородського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово Хустський районний суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_7 та прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Повний текст ухвали складено 14.09. 2023 р.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1