Справа № 344/8464/22
Провадження № 1-кп/344/466/23
У Х В А Л А

15 серпня 2023 року місто Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого - судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі с/з: ОСОБА_2 ,

за участі прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_4 ,

обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області клопотання захисника про проведення додаткового огляду місця події обвинуваченому, про проведення слідчого експерименту за участі обвинуваченого ОСОБА_5 та про проведення ОСОБА_5 судово - психіатричної експертизи,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 через канцелярію суду подав клопотання про проведення додаткового огляду місця події та клопотання про проведення слідчого експерименту. В обґрунтування чого вказав, що проведення додаткового огляду місця події та слідчого екперименту сприятиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні, у тому числі і встановить відповідність даних, які зазначені у висновках експертів щодо тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_6 .

Крім того, захисник ОСОБА_7 через канцелярію суду подав клопотання про проведення судово - психіатричної експертизи обвинуваченому ОСОБА_5 . В обґрунтування чого посилається на те, що під час судового розгляду обвинуваченому ОСОБА_5 для точного встановлення стану душевного хвилювання останнього під час подій, які зазначені в обвинувальному акті необхідно провести судово - психіатричну експертизу.

Прокурор заперечив щодо задоволення даних клопотань, вважав їх не обґрунтованими та безпідставними.

Захисник підтримав вказані клопотання, з підстав, які зазначені у них та просив такі задовольнити.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

Суд вислухавши учасників провадження, приходить до наступних висновків.

Згідно із ч. 3 ст. 333 КПК України у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.

Щодо клопотання захисника ОСОБА_4 про проведення додаткового місця події.

За статтею 237 КПК з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

У той же час огляд місця події - це слідча дія, яка має на меті безпосереднє сприйняття, дослідження обстановки на місці події, виявлення, фіксацію та вилучення різних речових доказів, з`ясування характеру події, що відбулася, встановлення особи злочинця та мотивів скоєння злочину.

Огляд місця події є однією з перших та невідкладних слідчих дій, а також джерелом отримання доказів. За змістом статей 214, 223, 237 КПК огляд є слідчою дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, яка проводиться в межах досудового розслідування кримінального провадження. У невідкладних випадках огляд місця події може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після огляду (ч. 3 ст. 214 КПК). Підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі.

Як встановлено в ході судового розгляду шляхом дослідження протоколу огляду місця події від 18.03.2022 року та додатків до нього, огляд місця події проведено відповідно до вимог закону, а його хід та результат в повній мірі зафіксовано в протоколі. Також під час проведення огляду застосовувалась фото та відеофіксація. Більше того під час досудового розслідування сторона захисту з вказаним клопотанням не зверталась, а в ході судового розгляду необхідності в проведенні додаткового огляду місця події не встановлено.

При вирішенні вказаного клопотання судом враховано і те, що стороною захисту ставиться питання про доручення проведення органу досудового розслідування додаткового огляду житла, який в свою чергу проводиться за правилами обшуку житла, що на стадії судового розгляду кримінального провадження є неможливим. За вказаних обставин, суд приходить до висновку, що у задоволенні даного клопотання необхідно відмовити.

Щодо клопотання захисника ОСОБА_4 про проведення слідчого експерименту за участі обвинуваченого.

Відповідно до ст. 240 КПК України з метою перевірки і уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий, прокурор має право провести слідчий експеримент шляхом відтворення дій, обстановки, обставин певної події, проведення необхідних дослідів чи випробувань.

Слідчий експеримент, що проводиться в житлі чи іншому володінні особи, здійснюється лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, або прокурора, яке розглядається в порядку, передбаченому цим Кодексом, для розгляду клопотань про проведення обшуку в житлі чи іншому володінні особи.

Суд звертає увагу на те, що під час допиту в судовому засіданні обвинувачений вказав, що не пам`ятає всіх деталей конфлікту з потерпілим оскільки був в напівсвідомому стані, однак категорочно заперечив факт нанесення потерпілому будь-яких тілесних ушкоджень та вказав, що такі ушкодження потерпілому спричинив хтось інший, а тому такі показання обвинуваченого не можуть бути перевірені під час слідчого експеременту.

Окремо суд звертає увагу на те, що завдання з метою виконання якого захисник просить провести слідчий експеримент не є перевіркою і уточненням показань обвинуваченого на місцевості, а по своїй суті являється дослідженням, що потребує спеціальних знань в галузі, як балістики так і медицини. Адже перевірити за яких обставин утворилися тілесні ушкодження на тілі померлого, не можливо за допомогою статиста чи простого вимірювання, для цього потрібно дослідити в тому числі і результати розтину тіла померлого і інші дані, які були зібрані в ході досудового розслідування.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

З огляду на те, що заявлене клопотання захисника містить явну суперечність між метою його проведення та засобом, яким захисник прагне досягти цієї мети, суд дійшов висновку, що в ході судового судового розгляду необхідності в проведенні слідчого експерименту за участі обвинуваченого не встановлено, що є підставою для відмови в задоволенні клопотання.

Окремо суд звертає увагу й на те, що на стадії досудового розслідування стороною захисту подібних клопотань також не заявлялося.

Щодо клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення психіатричної експертизи.

Згідно ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно п.1 ч. 2 ст.242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи визначення психічного стану за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.

Відповідно до ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами за дорученням суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до ч.2 ст.332, ч.3 ст.332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Частину другу статті 332 доповнено пунктом 3 згідно із Законом № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - див. пункт 4 § 2 розділу 4 Закону\

3. До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

Суд звертає увагу на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного вбивства потерпілого ОСОБА_6 .

З об`єктивної сторони цей злочин характеризується діянням у вигляді посягання на життя іншої людини, наслідком у вигляді смерті людини та причинним зв`язком між указаним діянням та наслідком, а із суб`єктивної сторони - умисною формою вини, коли винний усвідомлює суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачає його суспільно небезпечні наслідки у вигляді смерті іншої людини й бажає або свідомо припускає її настання.

За ст. 116 КК України передбачена відповідальність за умисне вбивство, вчинене у стані сильного душевного хвилювання, зумовленого жорстоким поводженням, або таким, що принижує честь і гідність особи, а також за наявності системного характеру такого поводження з боку потерпілого.

Суб`єктивна сторона цього злочину характеризується особливим емоційним станом суб`єкта - його сильним душевним хвилюванням, а умисел на позбавлення життя потерпілого виникає раптово і реалізується негайно.

Сильним душевним хвилюванням (фізіологічним афектом) є раптовий емоційний процес, викликаний поведінкою потерпілого, що протікає швидко та бурхливо, і певною мірою знижує здатність особи усвідомлювати свої дії та керувати ними. Тобто психічне ставлення особи при вчиненні цього злочину характеризують дві особливості: умисел завжди є таким, що раптово виник, і афектованим; емоційний стан винної особи характеризується сильним душевним хвилюванням, що певною мірою знижує її здатність усвідомлювати свої дії або керувати ними.

Це пов`язано з психофізіологічними характеристиками стану сильного душевного хвилювання, існування якого є несумісним із заздалегідь обдуманим умислом. Тобто, якщо аналіз фактичних обставин справи свідчить про те, що суб`єкт злочину мав достатньо часу, щоб обдумати та спланувати вчинення ним умисного вбивства, то у нього був відсутній стан сильного душевного хвилювання.

З урахуванням викладеного розмежування умисного вбивства та вбивства у стані сильного душевного хвилювання здійснюється як за об`єктивною, так і суб`єктивною стороною цих злочинів.

Суд звертає увагу, що в матеріалах кримінального провадження вже наявний висновок судово-психіатричного експерта № 69/2022 від 31.03.2022 року, відповідно до якого підекспертний ОСОБА_5 будь якими психічними розладами не страждає та не страждав на період часу вчинення інкримінованих йому протиправних дій. Також даним висновком встановлено, що підекспертний ОСОБА_5 перебуває та перебував на період часу інкримінованих йому протиправних дій у стані при якому здатний в повній мірі усвідомлювати свої дії та керувати ними (а.п.64-67, том 2)

Окрім того захисник у своєму клопотанні не навів і підстав, що виникли б безпосередньо під час судового розгляду та за наявності яких необхідно провести судово - психіатричну експертизу обвинуваченому. Більше того захисник в своєму клопотанні необхідність призначення експертизи мотивує перебуванням обвинуваченого під час вчинення злочину у стані сильного душевного хвилювання (психологічного афекту), що в свою чергу може слугувати підставою для кваліфікації його дій за ст.116 КК України, вказаний злочин з суб`єктивної сторони характеризується умисною формою вини(прямим умислом), однак будучи допитаним в судовому засіданні обвинувачений категорично заперечив свою причетність до вбивства потерпілого та наголосив на тому, що його вбив хтось інший, а не він. За вказаних обставин, суд вважає, що клопотання захисника ОСОБА_7 не підлягає до задоволення.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. . 237, 240, 332, 333, 369-372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про проведення додаткового огляду місця події - відмовити.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про проведення слідчого експерименту за участі обвинуваченого ОСОБА_5 - відмовити.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про проведення ОСОБА_5 судово - психіатричної експертизи - відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 16 серпня 2023 року о 09 годині 50 хвилин.

Суддя ОСОБА_1