Справа № 405/4506/23
провадження № 1-кс/405/2189/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.06.2023 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника-адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання прокурора Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 липня 2022 року № 0000595 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч.3 ст.28 ч.1 ст.366 КК України, про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не одруженому, не працюючому, інваліду 2-ої групи, раніше не судимому,

ВСТАНОВИВ:

прокурор Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом з забороною в період часу з 22.00 год. до 05.00 год. залишати житло за місцем реєстрації, за адресою: АДРЕСА_1 строком на два місяці, з продовженням обовязків.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

Захисник та підозрюваний у судовому засіданні не заперечували щодо задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, захисника, та підозрюваного, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000595 від 02.07.2022 за ознаками кримінального правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28 ч.1 ст.366 КК України, здійснюється слідчими слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області (а.к. 18, 19 витяг з ЄРДР).

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_8 від 03.05.2023 у справі № 405/5315/22, провадження № 1-кс/405/1438/23, до обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту з 03.05.2023 по 29.06.2023 включно та покладено обов`язки:

-Не відлучатися з місця свого поживання за адресою АДРЕСА_1 з 22:00 год. до 05:00год. наступного дня без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

-Прибувати до слідчого, прокурора чи суду за кожною вимогою;

-Повідомляти слідчого прокурора чи суд про зміну місця свого проживання, та влаштування та зміну місця роботи

-Утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні окрім їх одночасної участі в судових засіданнях.

22.06.2023 підозрюваному ОСОБА_7 та його захиснику адвокату ОСОБА_5 повідомлено в тому, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000595, від 02.07.2022 завершено, а зібрані під час досудового розслідування докази є достатніми для складання обвинувального акта.

У зв`язку з викладеним, 22.06.2023 ОСОБА_7 та його захиснику адвокату ОСОБА_5 , надано можливість ознайомитись із матеріалами кримінального провадження у прошитому та пронумерованому вигляді, вимоги ст. 290 КПК України виконано та ознайомлення з матеріалами досудового розслідування закінчено лише 26.06.2023.

Щодо обґрунтованості підозри:

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_7 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191 КК України, підтверджуються доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 28.07.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 26.07.2022, висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи №553/603-605/23-27 від 02.03.2023, протоколом тимчасового доступу до речей і документів АТ КБ «Приватбанк» від 31.10.2022.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( далі - ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру, розумна підозра передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року). У справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна це питання, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й особисте зобов`язання.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі Мюррей проти Сполученого Королівства № 14310/88 від 23.10.1994, в яких суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі Мюррей проти Об`єднаного Королівства від 28.10.1994, Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

З урахуванням наявності вищезазначених вагомих доказів обґрунтованості підозри, обставин вчинення злочину, його тяжкості, міри покарання, а також особи підозрюваного та потенційну можливість уникнути кримінальної відповідальності, досудовим розслідуванням встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Так, санкція ч. 4 ст. 191 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років та відповідно до ст. 12 КК України відносить його до категорії тяжких злочинів. Крім цього, суб`єктивна сторона злочину, який ставиться в провину ОСОБА_7 , характеризується виключно умислом та вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» вказав, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів». Отже, слідчий суддя приймає до уваги тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення та покарання, що підвищує ризик зникнення обвинуваченого від правосуддя.

У рішенні Європейського суду «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 р. зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим, з огляду на особу підозрюваного, визначає вірогідність переховування від органів розслідування та /або суду, на тому рівні, щоб їм запобігти можливо лише при застосуванні запобіжного заходу домашнього арешту.

Окрім цього, слідчий суддя вважає реальним ризик знищення, сховання або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування триває, а слідчим стверджується, що докази не зібрано в повному обсязі, а тому ОСОБА_7 перебуваючи в змові із іншими учасниками злочину з метою уникнення кримінальної відповідальності можуть внести зміни до вже виготовлених документів або виготовити нові.

Крім того, мають під собою підґрунтя й зазначений слідчим ризик того, що підозрюваний ОСОБА_7 може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні , що зможе призвести до зміни їх показань або відмови від давання показань. При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вказані вище обставини повністю спростовують заперечення захисника про відсутність ризиків.

З урахуванням встановлених обставин, пояснень прокурора, захисника, підозрюваного, а також практики ЄСПЛ, враховуючи наявний ризики, передбачені ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину проти власності, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, продовжити ОСОБА_7 запобіжний захід домашній арешт, в період часу з 22 год. 00 хв. по 05 год. 00 хв. наступного дня, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, до 29.08.2023 року.

Керуючись ст.ст.176-197, 199, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 03.05.2023 по 29.06.2023 включно, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- не відлучатися з місця свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , з 22.00 год. до 05.00 год. наступного дня без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та влаштування та зміну місця роботи;

- утриматися від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні, окрім їх одночасної участі в судових засіданнях.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ОСОБА_7 покладених на нього обов`язків покласти на ГУНП в м. Києві.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11