Провадження № 1-кс/202/5059/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

потерпілої ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі клопотання старшого слідчого СВ розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0001073 від 19.04.2023, за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, який народився у м. Дніпропетровську, неодруженому, фізичній особі-підприємцю, з вищою освітою, раніше не судимому, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

21.06.2023 слідчий звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, яке мотивував тим, що 18 квітня 2023 року приблизно о 22 годині 15 хвилин, водій ОСОБА_6 , керуючи технічно справним автомобілем «Honda Accord», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить йому на праві власності, рухався з увімкненим ближнім світлом фар, зі швидкістю приблизно 40 км/год., по сухому асфальтобетонному покриттю проїзної частини вул. Янтарна м. Дніпро Дніпропетровської області, в темний час доби, при увімкненому міському освітленні, яка має дві смуги для руху за напрямком його руху та одну смугу в зустрічному напрямку, з боку вул. Каруни в напрямку вул. Калинова.

У вищевказаний час, тобто 18 квітня 2023 року приблизно о 22 годині 15 хвилини, в зустрічному напрямку, тобто по вул. Янтарній м. Дніпро з боку вул. Калинова в напрямку вул. Каруни, з увімкненим ближнім світлом фар, рухався мопед «Honda Dio», реєстраційний номер НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_8 .

Надалі під час зближення, водій ОСОБА_6 , грубо порушуючи правила безпеки дорожнього руху, проявляючи кримінальну протиправну самовпевненість, легковажно розраховуючи на відвернення суспільно-небезпечних наслідків, не діяв таким чином, щоб не наражати на небезпеку життя та здоров`я громадян, не врахував дорожню обстановку, на нерегульованому перехресті вул. Янтарна та вул. Грінченко м. Дніпро, перед виконанням повороту ліворуч, не переконався, що це буде безпечним і не створить небезпеки для руху іншим учасникам, виїхав на зустрічну смугу руху, при цьому не надав дорогу мопеду «Honda Dio», реєстраційний номер НОМЕР_3 , що рухався по рівнозначній дорозі в зустрічному напрямку прямо, в результаті чого допустив зіткнення передньою лівою частиною автомобіля «Honda Accord» реєстраційний номер НОМЕР_1 з передньою частиною мопеду «Honda Dio», реєстраційний номер НОМЕР_3 , на смузі руху останнього.

Своїми діями ОСОБА_6 грубо порушив вимоги п. п. 1.3., 1.5., 2.3.б), 16.13 Правил дорожнього руху України, якими передбачено:

Порушення вимог п. 16.13 Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_6 знаходиться у причинному зв`язку з настанням даної дорожньо-транспортної пригоди, внаслідок якої водій мопеду «Honda Dio», реєстраційний номер НОМЕР_3 ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження, що мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень.

Смерть ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , настала ІНФОРМАЦІЯ_3 , о 06 годині 36 хвилин в КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР, за адресою: м. Дніпро, пл. Соборна, 14, від сполученої тупої травми тіла, яка супроводжувалася забоєм головного мозку з його порушенням та крововиливами під оболонки і речовину, розривом брижі з внутрішньочеревною кровотечою, закритим переломом лівого стегна.

20 червня 2023 року, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинили смерть потерпілого, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Підозра ОСОБА_6 обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної події та схемою до нього, протоколами допитів свідків, слідчими експериментами за участю свідків, висновками судово-медичної експертизи, експертизи технічного стану транспортного засобу, транспортно-трасологічної експертизи, судово-автотехнічної експертизи та іншими матеріалами в їх сукупності.

Під час досудового розслідування також встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Про наявність ризику передбаченого у п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватись від органів досудового розслідування та суду свідчить те, що ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин у результаті якого наступили виключно тяжкі наслідки у вигляді смерті людини, за який передбачено покарання до 8 років позбавлення волі.

Про наявність ризику, передбаченого у п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на свідків, експертів та потерпілих у кримінальному провадженні свідчить те, що ОСОБА_6 відомі анкетні дані зазначених осіб та перебуваючи на свободі він матиме змогу вчинити на них тиск з метою надання неправдивих показань та зміни ними показів в суді.

Крім того, свідками вказаної події є його друзі, які під час допит в якості свідків надали спочатку одні покази, однак під час проведення слідчого експерименту за їх участю надали вже зовсім інші покази, що свідчить про вплив підозрюваним ОСОБА_6 на свідків.

Про наявність ризику, передбаченого у п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше аналогічне кримінальне правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху свідчить те, що ОСОБА_6 , допускає грубі порушення ПДР України.

Зазначені обставини свідчать про неможливість запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив тяжкі наслідки.

Враховуючи викладене просив слідчого суддю застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні доводи клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні.

Потерпіла також підтримала клопотання слідчого та наполягала на його задоволенні.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 пояснив, що дійсно 18.04.2023 трапилась дорожньо-транспортна пригода за його участі за викладених у клопотанні обставин, але усі зазначені у клопотанні ризики є припущеннями прокурора та не підтверджені жодним доказом, так як він народився, все життя мешкає у м. Дніпрі, Дніпропетровської області. Офіційно працевлаштований, а отже вважати, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду немає жодних об`єктивних підстав. Щодо ризику впливу на свідків зазначив, що він також є необґрунтованим. Просив обрати більш м`який запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні підтримав позицію підозрюваного та додатково пояснив, що родичі ОСОБА_6 вживають заходів щодо оплати витрат потерпілій. ОСОБА_6 має сталі соціальні зв`язки за місцем постійного проживання. За місцем роботи та проживання характеризується позитивно. Просив слідчого суддю обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

У провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0001073 від 19.04.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР.

20.06.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З досліджених у судовому засіданні матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що на даній стадії кримінального провадження, стороною обвинувачення доведене, що повідомлена ОСОБА_6 підозра є обґрунтованою, що підтверджується матеріалами клопотання, а саме протоколом огляду місця дорожньо-транспортної події та схемою до нього, протоколами допитів свідків, слідчими експериментами за участю свідків, висновками судово-медичної експертизи, експертизи технічного стану транспортного засобу, транспортно-трасологічної експертизи, судово-автотехнічної експертизи та іншими матеріалами в їх сукупності.

Таким чином, існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкримінований йому злочин.

Проте слідчий суддя наголошує, що лише цієї умови недостатньо для обрання запобіжного заходу і враховує, що у судовому засіданні прокурором доведене, що обґрунтовано існує ризик впливу підозрюваного на свідків за провадженням, так як останні є його друзями, що дає підстави вважати, що він має змогу через дружні умовляння вплинути на свідків, з метою отримання від них необхідних йому показань.

Також прокурором доведена наявність ризику, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду.

Ризик переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, передбачений ч. 2 ст. 286 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років). Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Інших ризиків, передбачених ст.177 КПК України слідчим суддею не встановлено.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Виходячи з п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод позбавлення свободи захід настільки суровий, що виправдати його можна лише у разі, коли інші, менш суворі заходи були розглянуті й визнані недостатніми для того, щоб забезпечити особисті або державні інтереси, які вимагають такого тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурором доведене, що більш м`який запобіжний захід обраний ОСОБА_6 на даній стадії кримінального провадження не зможе запобігти встановленим ризикам, так як перебуваючи під домашнім арештом або під дією іншого, більш м`якого запобіжного заходу, підозрюваний без будь-яких перешкод зможе переховуватися від слідства та суду, впливати на свідків.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Розглядаючи питання щодо обрання альтернативного запобіжного заходу слідчий суддя виходить із того, що частина 3 ст.176 КПК України зобов`язує суддю насамперед розглянути можливість застосування менш суворих заходів, аніж позбавлення волі.

При цьому слідчий суддя відхиляє доводи клопотання про те, що ОСОБА_6 необхідно безальтернативно визначити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою як недоведені, та приймає до уваги те, що ОСОБА_6 офіційно працевлаштований, позитивно характеризується за місцем проживання, раніше не судимий.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі надані матеріали кримінального провадження та обставини, у тому числі те, що злочин, у якому підозрюється ОСОБА_6 є тяжким, але неумисним, середній вік та нормальний стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки за місцем мешкання; майновий стан; відсутність повідомлень про підозру у інших кримінальних провадженнях, приходжу до висновку про можливість визначення підозрюваному розміру застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

У даному випадку слідчий суддя вважає, що застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, так як слідчий суддя вважає, що має місце виключність випадку та до підозрюваному необхідно застосувати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, а саме - 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. На думку слідчого судді, такий розмір застави розумно і пропорційно співвідноситься з обставинами вчинення кримінального правопорушення та його наслідками, та зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного, запобігти ризикам кримінального провадження та не є завідомо непомірним для нього з урахуванням:

- забезпеченого майнового стану підозрюваного;

- відомостей про фінансовий стан наближених до нього осіб;

- реєстрації на підозрюваного транспортного засобу.

У судовому засіданні, з показань підозрюваного, слідчим суддею також встановлено, що він є фізичною особою-підприємцем. Вказані показання стороною обвинувачення не спростовані.

За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі, що дорівнює 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме цей розмір здатний забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків і не є завідомо непомірним для нього.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він постійно проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню з одночасним визначенням розміру застави.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 193,194 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)» підозрюваному ОСОБА_6 на строк 60 (шістдесят днів) днів, а саме з 21 червня 2023 року по 19 серпня 2023 року.

Ухвала про обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала втрачає силу 20.08.2023 року о 00 год. 00 хв., якщо строк тримання під вартою не буде продовжено.

Одночасно обрати ОСОБА_6 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 805 200 грн. 00 коп. (вісімсот п`ять тисяч двісті грн. 00 коп.), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу протягом її дії.

Покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він постійно проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяця з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)».

Продовження цього строку можливе у порядку передбаченому ст.199 КПК України

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Копію ухвали направити до ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)».

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Подача апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складений 22.06.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1