Справа № 185/5190/23
Провадження № 1-кп/185/690/23
У Х В А Л А

07 червня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000830 від 22 жовтня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю:

прокурора - ОСОБА_4 ,

потерпілої - ОСОБА_5 ,

представника потерпілої - ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого - ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В:

У судовому засіданні заявлено клопотання цивільним позивачем про накладення арешту на майно обвинуваченого з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). У заяві накладення арешту на майно зазначено, що на даний час жодної копійки не компенсував, та буде ухилятись від відшкодування моральної шкоди. Зокрема, прохає накласти арешт на будинок та грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках обвинуваченого та на все рухоме і не рухоме майно, мотоцикл.

Прокурор не заперечував проти клопотання, захисник та обвинувачений вказали, що із СІЗО обвинувачений жодним чином не зможе приховати своє майно.

Вирішуючи дане клопотання, суд враховує наступні положення діючого КПК України.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном для забезпечення цивільного позову.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ст. 170 КПК України арешт накладається на майно обвинуваченого за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути співрозмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (ч.8).

У разі задоволення клопотання суд постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт.

Окрім того, відповідно до п. п. 6, 7 Постанови Пленуму ВСУ №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року, особам які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову, оскільки існує ризик спричинення їм збитків у разі, якщо сам позов або пов`язані з матеріально-правовими обмеженнями заходи з його забезпечення виявляться необґрунтованими.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

З огляду на вказані вимоги законодавства, суд враховує, що цивільним позивачем заявлено позов про відшкодування моральної шкоди завданої кримінальним злочином.

На даній стадії судового розгляду суд не може вдаватись в оцінку обґрунтованості заявлених вимог та їх розміру, тому застосовує принцип співрозмірності між майном, на яке клопочуть накласти арешт та гіпотетичною шкодою завданою кримінальним правопорушенням з врахуванням судової практики в схожих деліктних зобов`язаннях.

Також суд враховує вимоги КПК України про те, що суд зобов`язаний вказати перелік майна, на яке накладається арешт. Клопотання, окрім даних про приватний будинок та мотоцикл, не містить даних про перелік іншого майна, зокрема рахунків, іншого рухомого та нерухомого майна. Крім того, накладення арешту на невизначене майно, та не визначені рахунки порушить принцип співмірності.

Доведено, що на праві власності в обвинуваченого є будинок за реєстраційним номером 39, який знаходиться в АДРЕСА_1 та транспортний засіб SKYBIKE KAYO T4-250, 2021 року випуску.

З огляду на викладене суд вважає, що з метою запобігання відчуження належного обвинуваченому майна, з метою забезпечення відшкодування моральної шкоди в разі задоволення позову, є підстави забезпечити позов шляхом арешту зазначеного будинку та транспортного засобу обвинуваченого.

Керуючись ст.ст.170, 174, 369-372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони розпорядження на житловий будинок за реєстраційним номером 39, який знаходиться в АДРЕСА_1 та накласти арешт шляхом заборони розпорядження та відчуженняна транспортний засіб SKYBIKE KAYO T4-250, 2021 року випуску .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Арешт майна може бути скасований в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.

Суддя: ОСОБА_1