УХВАЛА

Справа № 569/10427/22

1-кс/569/2925/23

01 травня 2023 року Рівненський міський суд Рівненської області

у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Рівне клопотання слідчого СВ Рівненського РУП ГУ Національної поліції в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Березанка, Березанського району, Миколаївської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 ч.3 ст.190, ч.4 ст.190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Рівненського РУП ГУ Національної поліції в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_6 за погодження із прокурором Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 та визначенням розміру застави у 500 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання вказав, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001278 від 19.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 190 ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190КК України.

З клопотання вбачається, що ОСОБА_4 , обвинувальні акти відносно якого 31.01.2022 та 22.02.2022 направлено до Рівненського міського суду за фактами вчинення останнім кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.190 та ч.2 ст.190 КК України, на шлях виправлення та перевиховання не став та вчинив новий, умисний, корисливий злочини проти власності.

Так, в 2022 році, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння грошовими коштами громадян щодо невизначеного кола осіб. Для реалізації свого задуму останній розробив план дій, відповідно до якого, з метою заволодіння грошовими коштами осіб шляхом обману, надавав недостовірну інформацію про те, що він може продати діючі паливні талони та паливні картки.

Так, 01 лютого 2022 року, точного часу досудовим розслідуванням не вставновлено, ОСОБА_4 , перебуваючи на території м.Рівне, маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_7 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі паливні талони, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 300 000 гривень, чим завдав майнової шкоди у значному розмірі.

Також, 27 квітня 2022 року року близько 10.00 год., ОСОБА_4 , перебуваючи неподалік буд. АДРЕСА_2 , маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_8 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому допомогти у придбанні мисливської рушниці UskonZ 11, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 17 000 гривень, чим завдав майнової шкоди у вказаному розмірі.

Також, 17 травня 2022 року, точного часу досудовим розслідуванням не вставнолено, ОСОБА_4 , перебуваючи неподалік буд. АДРЕСА_3 , маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_9 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі паливні талони, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 96 000 гривень, чим завдав майнової шкоди у вказаному розмірі.

Також, 14 червня 2022 року, точного часу досудовим розслідуванням не вставнолено, ОСОБА_4 , перебуваючи в м.Рівне, маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись ні корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_10 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі палив картки, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 52 050 гривень, чим завдав майнової шкоди у вказаному розмірі.

Також, 26 липня 2022 року, точного часу досудовим розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , перебуваючи на території автозаправки ОККО, що в м. Рівне по вул. Київська, маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_11 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі паливні талони та паливні картки, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 37 640 гривень, чим завдав майнової шкоди у вказаному розмірі.

Також, 30 липня 2022 року, близько 19.00 год., ОСОБА_4 , перебуваючи неподалік буд. АДРЕСА_4 , маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_12 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі паливні талони на бензин А95 Євро, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 11 500 гривень, чим завдав майнової шкоди у вказаному розмірі.

Також, 30 липня 2022 року близько 19 год. 20 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи неподалік буд. АДРЕСА_4 , маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_13 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі паливні талони, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 27 500 гривень, чим завдав майнової шкоди у вказаному розмірі.

Також, 01 серпня 2022 року, точного часу досудовим розслідуванням не вставнолено, ОСОБА_4 , перебуваючи в м.Рівне, маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_14 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі паливні талони, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 132 000 гривень, чим завдав майнової шкоди у значному розмірі.

Також, 09 серпня 2022 року, точного часу досудовим розслідуванням не вставнолено, ОСОБА_4 , перебуваючи в м.Рівне, маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_15 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі паливні талони та паливні картки, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 129 000 гривень, чим завдав майнової шкоди у значному розмірі.

Також, 10 серпня 2022 року, точного часу досудовим розслідуванням не вставнолено, ОСОБА_4 , перебуваючи на території автозаправній станції ОККО, що в м.Рівне по вул. Київська, маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_16 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі паливні талони та паливні картки, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 56 000 гривень, чим завдав майнової шкоди у вказаному розмірі.

Також, 29 вересня 2022 року, близько 03 год. 53 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи неподалік першого підїзду будинку АДРЕСА_5 , маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою таксиста ОСОБА_17 , отримав від останнього грошові кошти в сумі 850 грн., чим завдав майнової шкоди у вказаному розмірі.

Також, 08 травня 2022 року, близько 19.00 год., ОСОБА_4 , перебуваючи неподалік буд. АДРЕСА_6 , маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_18 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі паливні талони, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 327 880 гривень, чим завдав майнової шкоди у великому розмірі.

Також, 18 червня 2022 року, точного часу досудовим розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , перебуваючи в дворі буд. АДРЕСА_7 , маючи умисел на заволодіння чужим майном, діючи повторно, керуючись корисливим мотивом, зловживаючи довірою ОСОБА_19 , надавши йому недостовірну інформацію про те, що він може йому продати діючі паливні талони та паливні картки, отримав від останнього грошові кошти в розмірі 2 632 500 гривень, чим завдав майнової шкоди у особливо великому розмірі.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство), вчинене повторно, у великих та особливо великих розмірах,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України;

Виклад обставин, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_19 від 19.07.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_20 від 19.07.2022; протоколом обшуку від 01.08.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 від 04.08.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_21 від 04.08.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 від 26.08.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_13 від 06.09.2022; протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 05.09.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_18 від 30.09.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_17 від 03.10.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03.10.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 12.04.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_22 від 13.04.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_14 від 13.04.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 14.04.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_16 від 19.04.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 20.04.2023; іншими доказами в сукупності.

Посилання на один або декілька ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинення нових умисних кримінальних правопорушень, незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином.

Виклад обставин щодо наявності одного або декількох ризиків може переховуватись, ухилятись від суду, а саме є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 , не має постійного місця проживання та усвідомлюючи відповідальність за вчинений ним тяжкий та особливо тяжкий злочин, санкція статті якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років позбавлення волі із конфіскацією майна, спосіб та характер вчинення даного злочину являють суспільну небезпеку може переховуватись від слідчого, прокурора та суду, покинувши межі країни, чи змінити місце проживання, вчасно не з`являтися на виклик прокурора, слідчого та суду.

Відсутність офіційного працевлаштування та постійних доходів, місця постійного проживання свідчить про те, що грошові кошти на проживання отримуються шляхом вчинення злочинів.

Може незаконно впливати на свідків та потерпілих, ОСОБА_4 з моменту набуття статусу підозрюваного, має право ознайомлюватися з матеріалами кримінального провадження, а тому йому можуть стати відомі анкетні та контактні дані потерпілого та свідків, а також місце їх проживання, з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій, може незаконно впливати на них, може чинити фізичний, психологічний тиск у цьому кримінальному провадженні з метою їх відмови від дачі показань або дачі завідомо неправдивих показань.

Може вчинити інше кримінальні правопорушення, а саме, ОСОБА_4 , обвинувальні акти відносно якого 31.01.2022 та 22.02.2022 направлено до Рівненського міського суду за фактами вчинення останнім кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.190 та ч.2 ст.190 КК України, на шлях виправлення та перевиховання не став та вчинив новий, умисний, корисливий злочини проти власності.

Може іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки наведені вище факти у своїй сукупності та логічності свідчать про це. Водночас, перевіряється його причетність до вчинення інших злочинів на території м. Рівне та Рівненського району.

27 квітня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 ч.3 ст.190, ч.4 ст.190 КК України.

Обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів Враховуючи викладені обставини, застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та не забезпечить належну поведінку особи, виконання ним процесуальних рішень та унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню.

Ураховуючи викладене, а також те, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному, вагомість наявних доказів про вчинення останнім кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що йому загрожує, особу підозрюваного, характер та саму суть кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що застосування підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому є всі підстави застосувати стосовно підозрюваного, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Виходячи із встановлених обставин, підозрюваний не є особою, яка без застосування додаткових обмежувальних заходів буде виконувати покладені судом на нього обов`язки, тому до нього не може бути застосовано такий запобіжний захід як особисте зобов`язання. Відсутність поручителів унеможливлює застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.

Так, цілодобовий домашній арешт не зможе уберегти від ризику впливати на свідків та знищувати, приховувати або спотворити речі, документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушень.

Наявність обґрунтованої підозри у сукупності з ризиками кримінального провадження та потребами судового розгляду досягти завдань кримінального провадження свідчить про необхідність обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч.4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

При визначені розміру застави необхідно врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; встановлені ризики, передбачених ст. 177 КПК України; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання.

Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже розмір застави повинен, головним чином, визначатися виходячи з особи обвинуваченого, його майнового стану і його відносин з особами, які надають забезпечення, іншими словами, враховуючи той факт, чи буде втрата забезпечення чи дії проти поручителів у випадку неявки підозрюваного в суд достатнім стримуючим фактором для підозрюваного, щоб не здійснити втечу.

Враховуючи значну кількість потерпілих 13 осіб, розмір шкоди, завданої кримінальними правопорушеннями 3 819 920 грн.,розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Тож за наведеного слід визначити розмір застави у межах 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 342 000 гривень, оскільки такий розмір застави буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст.ст. 178, 182, 183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки, та не є явно непомірним.

Враховуючи вищевикладене та те, що більш м`який вид запобіжного заходу, не зможе гарантувати виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини просив обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави в 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, оцінивши їх у сукупності з іншими доказами, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає до задоволення із наступних підстав.

Судом встановлено, що 27 квітня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 ч.3 ст.190, ч.4 ст.190 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», який вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Враховуючи, що прокурор довів обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, злочин за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином, є підстави вважати, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинення нових умисних кримінальних правопорушень, незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, а жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, слідчий суддя прийшов до висновку, що до нього слід застосувати запобіжний захід тримання під вартою.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 судом враховуються вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практика Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Даних про наявність підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, в виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Тому враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчинення злочину, санкція за ступенем тяжкості класифікована як особливо тяжкий злочин, крім того розмір шкоди завданої кримінальним правопорушення у загальному розмірі 3 819 920 грн., за таких обставин слідчий суддя вважає відповідно до ч.5 ст.182 КПК України доцільним визначити розмір застави у розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з міста Рівного, без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватися від спілкування з свідками та іншими підозрюваними,також з будь-якими іншим особами, щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру у цьому кримінальному провадженні, крім своїх захисників, слідчих, прокурорів, слідчого судді (суду); носити електронний засіб контролю.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178,183,184,395 КПК України,слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 ч.3 ст.190, ч.4 ст.190 КК України, запобіжний захід - тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів.

Взяти ОСОБА_4 під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою рахувати з 01 травня 2023 року.

Визначити, що строк дії ухвали до 29 червня 2023 року.

Одночасно визначити розмір застави у розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 1342000 (один мільйон триста сорок дві тисячі) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Отримувач коштів ТУ ДСА в Рівненській області, Код отримувача ( код за ЄДРПОУ): 26259988, IBAN № UA0010559.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

не відлучатися з міста Рівного, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

утримуватися від спілкування з свідками та іншими підозрюваними,також з будь-якими іншим особами, щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру у цьому кримінальному провадженні, крім своїх захисників, слідчих, прокурорів, слідчого судді (суду);

носити електронний засіб контролю.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 29 червня 2023 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Рівненського слідчого ізолятора Державного департаменту України з питань виконання покарань у Рівненській області.

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_23