ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/826/23
Провадження №1-кс/477/1051/23
УХВАЛА

про продовження дії запобіжного заходу

19 вересня 2023 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого відділу особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000071, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, такого, що народився в с. Костогризове Херсонської області та фактично проживає в АДРЕСА_1 , зареєстрований за місцем проживання в АДРЕСА_2 , з повною загальною середньою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, студента Вінницького торговельно-економічного інституту Київського національного торговельно-економічного університету, не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332, частиною другою статті 369-2 КК України

за участі: прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

15 вересня 2023 року слідчий відділу СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000071 на 60 днів з можливістю звільнення під заставу на умовах визначених в ухвалами слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 22 червня 2023 року та 18 серпня 2023 року.

В обґрунтування поданого клопотання вказує, що СУ ГУНП в Миколаївській області за фактом організації діяльності щодо незаконного переправляння осіб через державний кордон України та в обіцянці здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, за надання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб, а також одержанні неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, внесено відомості до ЄРДР за №0000071 та розпочато досудове розслідування за частиною третьою статті 332, частиною другою статті 369-2 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні 20 червня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру за частиною третьою статті 332, частиною другою статті 369-2 КК України, тобто в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, сприяння їх вчиненню порадами, вказівками, наданням засобів, вчинені за попередньою змовою групою осіб з корисливих мотивів, яка цього ж дня з дотриманням положень статті 278 КПК України їй вручена.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 22 червня 2023 року до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів та визначено розмір застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 342 800 (один мільйон триста сорок дві тисячі вісімсот) гривень з покладенням відповідних обов`язків.

Ухвалою слідчого судді від 18 серпня 2023 року продовжено підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 34 дні, з 18 серпня 2023 року до 20 вересня 2023 року включно з можливістю звільнення під заставу на умовах визначених в ухвалі слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 22 червня 2023 року. Цією ж ухвалою зменшено розмір застави до 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 939 400 (дев`ятсот тридцять дев`ять тисяч чотириста) гривень.

Строк дії ухвали слідчого судді про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою спливає 20 вересня 2023 року.

У свою чергу, як вказує прокурор у поданому клопотанні досудове розслідування неможливо закінчити до дати закінчення терміну дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як для цього необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, направлених на збирання доказів та проведення повного, всебічного та об`єктивного розслідування усіх обставин справи, а саме: провести огляду речей та документів вилучених під час проведення ряду обшуків; отримати тимчасові доступи до низки банківських рахунків, документів, що перебувають у володінні державних органів з приводу внесення відомостей до системи «Шлях»; провести допит понад 150 осіб; вирішити питання про наявність у допитаних вже осіб складу кримінального правопорушення; отримати відомості про осіб, що виїхали за межі України в порядку надання міжнародної правової допомоги, тощо.

Оскільки встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу ризики, передбачені статтею 177 КПК України, не зменшились, а обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, за змістом клопотання, повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, перелік яких наведений у клопотанні, слідчий ОСОБА_3 просить продовжити строк дії запобіжного заходу ОСОБА_6 у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави на умовах, визначених ухвалами слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 22 червня 2023 року та 18 серпня 2023 року на 60 днів.

Наявність указаних ризиків слідчим обґрунтовується тим, що існує ризик переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та/або суду; ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, вчинення іншого правопорушення.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти зазначеним вище ризикам.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 підтримав клопотання слідчого про продовження підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив його задовольнити, указував про те, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого та просив змінити запобіжний захід на більш м`який, та в разі залишення його під вартою просив зменшити розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді від 18 серпня 2023 року, встановивши такий в межах визначених статтею 182 КПК України.

Заслухавши позиції учасників судового провадження, дослідивши докази по заявленому клопотанню, слідчий суддя встановив наступне.

СУ ГУНП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332 та частиною другою статті 369-2 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 лютого 2023 року та 19 червня 2023 року, що підтверджується витягом з ЄРДР №0000071.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_6 20 червня 2023 року повідомлено про підозру за частиною третьою статті 332 та частиною другою статті 369-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 22 червня 2023 року до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів та визначено розмір застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 342 800 (один мільйон триста сорок дві тисячі вісімсот) гривень та відповідно до частини п`ятої статті 194 КПК України на підозрюваного покладені певні обов`язки.

Зі змісту ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 22 червня 2023 року вбачається, що обираючи запобіжний захід, слідчим суддею було досліджено надані стороною обвинувачення докази, які свідчили про наявність як і обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчинення інкримінованих йому діянь, так і наявність ризиків, передбачених частиною першою статті 1777 КПК України. Крім того, при вирішення питання визначення розміру застави у розмірі, що виходить за межі розмірів, визначених статтею 182 КПК України, було враховано майновий та сімейний стан підозрюваного.

Постановою заступника керівника Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_7 від 14 серпня 2023 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000071 від 27 лютого 2023 року продовжений до 20 вересня 2023 року.

З урахуванням вищевказаної постанови, ухвалою слідчого судді від 18 серпня 2023 року підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 20 вересня 2023 року включно та з урахуванням його доводів щодо неможливості сплатити заставу у визначеному раніше розмірі, зменшено розмір застави до 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 939 400 (дев`ятсот тридцять дев`ять тисяч чотириста) гривень.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 19 вересня 2023 року продовжено строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні до шести місяців, тобто до 20 грудня 2023 року включно.

За приписами частини четвертої статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними приписами, які регулюють застосування відповідного запобіжного заходу.

Загальні підстави і порядок застосування та продовження запобіжного заходу визначені у статті 194, 199 КПК України, конструкції яких передбачають такі критерії дослідження слідчим суддею обставин (фактів): наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу; обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо обґрунтованості підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини.

З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, пункт 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28 жовтня 1994 року, пункт 55).

Зі змісту поданого клопотання та долучених до нього матеріалів вбачається причетність ОСОБА_6 до організації та вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332, частиною другою статті 369-2 КК України.

ОСОБА_6 за зібраних досудовим розслідуванням доказів та встановлених обставин підозрюється в тому, що він разом з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 розробили план та безпосередній механізм вчинення злочину, який полягав у оформленні документів, які не знаходяться в офіційному обігу - водійських посвідчень особам, які можуть ідентифікувати їх як водіїв-волонтерів; безперешкодне оформлення доручень ГО «ЧСКЦ «Маршо» на представництво організації, в тому числі, бланки незаповнених листів вантажних автомобілів та акту приймання-передачі, договорів про провадження волонтерської діяльності між особами призовного віку та посадовими особами Вінницького міського центру соціальних служб з подальшою видачею посвідчень волонтера, що б забезпечувало фіктивне уявлення про волонтерську діяльність та в подальшому безперешкодне внесення відповідними посадовими особами відомостей до системи «Шлях», тобто одержання можливості безперешкодного перетину державного кордону України.

ОСОБА_8 з метою реалізації свого наміру, діючи умисно, переслідуючи корисливий мотив та мету особистого збагачення, маючи злочинний умисел, направлений на отримання неправомірної вигоди для себе, ОСОБА_9 , ОСОБА_6 та ОСОБА_10 повідомив ОСОБА_11 , що внесення до системи «Шлях» здійснюється посадовими особами Міністерства інфраструктури України та у разі надання неправомірної вигоди вони можуть вжити дієвих заходів щодо здійснення впливу на посадових осіб Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України з метою внесення відомостей стосовно ОСОБА_11 до системи «Шлях».

З метою реалізації вказаного спільного умислу ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 та ОСОБА_6 , діючи у змові між собою, за грошову винагороду у загальному розмірі 3300 доларів США та 4000 гривень забезпечили видачу ОСОБА_11 посвідчення водія та подальше внесення його, як волонтера, до програми «Шлях», що надало йому право безперешкодного виїзду на межі України.

Зі змісту поданого клопотання та долучених до нього матеріалів вбачається причетність ОСОБА_6 до організації та вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332, частиною другою статті 369-2 КК України.

Матеріали клопотання у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження на даному етапі провадження дають слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332, частиною другою статті 369-2 КК України.

Долучені до клопотання прокурором докази, зібрані у ході досудового розслідування, зокрема: рапорти правоохоронних органів про виявленні факти ймовірного злочину передбаченого частиною третьою статті 332 КК України, заяви ОСОБА_11 про вчинення кримінального правопорушення від 25 лютого 2023 року, протоколи допиту свідка ОСОБА_11 , огляду документів від 10 березня 2023 року, 23 березня 2023 року, 29 березня 2023 року, 30 березня 2023 року, 03 квітня 2023 року, 07 квітня 2023 року, 19 квітня 2023 року, огляду ідентифікації та вручення грошових коштів від 20 березня 2023 року, 24 квітня 2023 року, 03 квітня 2023 року, 04 квітня 2023 року, протоколи допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 ; протоколи огляду документів від 10, 23, 29 та 30 березня 2023 року, 03, 07, 19 квітня 2023 року, 02, 26, 28, 29 червня 2023 року, 04 та 14 липня 2023 року; протоколи обшуків від 20 червня 2023 року; висновки експертів Миколаївського НДЕКЦ від 15 серпня 2023 року; протоколи проведення негласних слідчих дій, у сукупності свідчать про причетність ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_6 до організації та вчинення інкримінованих їм правопорушень.

Досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в межах судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про продовження строку дії запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

На даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Щодо ризиків кримінального провадження то слідчий у поданому клопотанні зазначає про ризик переховування, ризик незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу, згідно з частиною 2 даної статті, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Зі змісту ухвали слідчого судді від 22 червня 2023 року про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу та ухвали слідчого судді від та 18 серпня 2023 року про продовження раніше обраного запобіжного заходу вбачається, що оцінюючи наведені органом досудового розслідування ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слідчим суддею підтверджено наявність ризику, передбаченого пунктом 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які на даний час не зменшилися.

В цілому, клопотання прокурора відповідає вимогам статті 199 КПК України, так як містить виклад обставин, які свідчать про існування ризиків, які були підставою для обрання запобіжного заходу та в подальшому для його продовження. На момент розгляду клопотання, заявлені ризики при обранні запобіжного заходу не зменшились і не з`явилися нові.

З урахуванням сукупності вищенаведених обставин, слідчий суддя вважає підтвердженою наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Мета і обставини, що були підставою для обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є й надалі актуальними.

Слідчим суддею також враховується, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо сторона обвинувачення доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України (частина перша статті 184 КПК України).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини першої статті 177 КПК України, однак потребує встановлення реальної можливості допустити це в майбутньому.

Як під час обрання запобіжного заходу, так і під час його продовження доводи ОСОБА_6 про можливість застосування альтернативного запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно нього не знайшло свого підтвердження, оскільки слідчому судді й на даний час не надано належних доказів щодо права власності та відповідної згоди власника нерухомого майна за місцем виконання домашнього арешту. Крім того, як зазначав раніше підозрюваний ОСОБА_6 , житло, в якому він мешкає з співмешканкою, є орендованим та орендну плату за нього сплачувала його матір ОСОБА_10 . Оскільки застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту видається сумнівним з точки зору його належного дотримання, підстав для його застосування слідчий суддя не вбачає.

З огляду на викладене, на думку слідчого судді менш суворі запобіжні заходи, не пов`язані з триманням під вартою, зокрема: домашній арешт, в тому числі цілодобовий, надання підозрюваного на поруки особам, що заслуговують на довіру, а також особисте зобов`язання, з огляду на сукупність встановлених вище обставин, на даному етапі досудового розслідування не зможуть запобігти встановленим ризикам, однак зможуть завадити виконанню завдань кримінального провадження, оскільки пов`язані з доступом підозрюваного до технічних засобів, безпосередніх соціальних контактів з іншими особами, тощо.

З урахуванням вищевикладеного та обставин провадження, особистих характеристик підозрюваного, слідчий суддя не вбачає підстав для обрання ОСОБА_6 іншого, більш м`якого запобіжного заходу.

З матеріалів долучених слідчим до клопотання слідчому судді, вбачається достатньо відомостей про обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує специфіку кримінального правопорушення, методика розслідування якого вимагає послідовності і проведення значної кількості процесуальних дій.

Доводи прокурора щодо існування низки обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали мають ґрунтовні підстави. Зокрема, в органу досудового розслідування є потреба у проведенні огляду речей та документів вилучених під час проведення ряду обшуків; отриманні тимчасових доступів до низки банківських рахунків, документів, що перебувають у володінні державних органів з приводу внесення відомостей до системи «Шлях»; проведення допиту понад 150 осіб; вирішення питання про наявність у допитаних вже осіб складу кримінального правопорушення; отримання відомостей про осіб, що виїхали за межі України в порядку надання міжнародної правової допомоги, тощо. При цьому строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 20 грудня 2023 року..

Наявність обґрунтованої підозри у сукупності з ризиками кримінального провадження та потребами досудового розслідування на думку слідчого судді свідчить про наявність підстав для продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 з урахуванням вищезазначених обставин.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (пункт 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до частини четвертої статті 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Зі структури статті 5 Конвенції в цілому, та її пункту 3, зокрема, слідує, що застава може вимагатись лише до тих пір, поки існують причини, що виправдовують затримання (зокрема, пункт 42 рішення ЄСПЛ у справі Musuc v. Moldova від 06 листопада 2007 року, заява № 42440/06, та пункт 139 рішення ЄСПЛ у справі Олександр Макаров проти Росії від 12 квітня 2009 року, заява № 15217/07). Влада повинна бути уважною у встановленні відповідної застави, як і у вирішенні питання про необхідність продовження ув`язнення обвинуваченого. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого (пункт 79 рішення ЄСПЛ у справі Mangouras v. Spain).

Положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на наступні критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу підозрюваного; встановлені ризики, відповідно до статті 177 КПК України; «професійне середовище» підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також, за певних обставин, - шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

У даному випадку слідчий у поданому клопотанні просив надати ОСОБА_6 можливість звільнення під заставу на умовах визначених в ухвалі слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 22 червня 2023 року з урахуванням ухвали слідчого судді від 18 серпня 2023 року про зменшення раніше визначеного розміру застави.

Зі змісту матеріалів клопотання вбачається, що з моменту застосування та продовження підозрюваному запобіжного заходу, зокрема і з можливістю внесення застави у зменшеному розмірі, визначеного ухвалою слідчого судді від 18 серпня 2023 року, а саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з альтернативною заставою в розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, до цього часу підозрюваний (заставодавець) коштів у визначеному вище розмірі не вніс, з огляду на що, з урахуванням доводів ОСОБА_6 наданих ним у судовому засіданні, з яких вбачається що значну частину дій, які ставляться йому в провину, останній виконував як вказівки від ОСОБА_10 , яка будучи його матір`ю спонукала підозрюваного до вчинення цих протиправних дій, слідчий судді вважає можливим також зменшити розмір раніше визначеної застави.

Оцінивши у сукупності доводи підозрюваного ОСОБА_6 , щодо можливості зменшення визначеного раніше розміру застави, слідчий суддя дійшов висновку про можливість визначення розміру застави на рівні 200 розмірів прожиткового мінімуму, що на думку слідчого судді й на теперішній час зможе утримати підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, та не перетворить обраний йому запобіжний захід на безальтернативне ув`язнення.

Керуючись статтями 176-178, 183, 193, 194, 196, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, який діє з 19 вересня 2023 року до 17 листопада 2023 року включно (в межах строку досудового розслідування) з можливістю звільнення під заставу на умовах визначених в ухвалі слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 22 червня 2023 року, зменшивши розмір застави до 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 536 800 (дев`ятсот тридцять дев`ять тисяч чотириста) гривень.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню ГУНП в Миколаївській області після її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту оголошення та може бути оскарженою до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1

Повний текст ухвали оголошено

22 вересня 2023 року о 08 годині 55 хвилин.