ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4128/23
провадження № 1-кс/753/907/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" березня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 та обвинуваченого ОСОБА_5 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Суми, громадянина України, освіта середня, не одруженого, раніше не судимого, не працюючого, зареєстрований по АДРЕСА_1 , проживає по АДРЕСА_2 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, у кримінальному провадженні № 0003603 від 25.10.2022 року,-

ВСТАНОВИВ:

Процесуальний керівник у кримінальному провадженні № 0003603 від 25.10.2022 року - прокурор Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що у провадженні СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0003603 від 25.10.2022 року, під час досудового розслідування якого встановлено, що з початку серпня 2022 року ОСОБА_6 разом з ОСОБА_5 проживали у приміщенні квартири АДРЕСА_3 . Під час спільного спілкування ОСОБА_6 стало відомо, що ОСОБА_7 має грошові кошти, які зберігає у своїй кімнаті. Після чого, у ОСОБА_6 виник корисливий, злочинний умисел, направлений на напад з метою заволодіння грошовими коштами ОСОБА_7 . Про свої протиправні наміри ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_5 , на що останній погодився, таким чином останні вступили у злочинну змову, та попередньо узгодивши план послідовних дій, направлених на вчинення злочину та приховання можливих наслідків його вчинення, розпочали його виконання.

Реалізовуючи свої злочинні наміри, направлені на напад з метою заволодіння чужим майном, 25.10.2022 близько 12 год., діючи в умовах воєнного стану, групою осіб ОСОБА_6 разом з ОСОБА_5 , керуючись у своїх діях корисливим мотивом та спільним злочинним умислом, з метою незаконного збагачення, перебуваючи за вищевказаною адресою, діючи згідно розподілених ролей, суть яких полягала в тому, що ОСОБА_5 застосує до потерпілої - ОСОБА_7 насильство небезпечне для життя та здоров`я останньої, що виразиться у придушення за шию ОСОБА_7 , а ОСОБА_6 в цей час буде спостерігати за навколишньою обстановкою, з метою недопущення викриття злочинних дій останніх, а в подальшому скориставшись безпорадним станом потерпілої, заволодіє грошовими коштами останньої.

Продовжуючи реалізовувати свої злочинні дії, направлені на напад з метою заволодіння чужим майном, переконавшись в тому, що в приміщенні квартири окрім ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 нікого не має, діючи за заздалегідь розробленим злочинним планом, з метою досягнення злочинного результату, а саме з метою заволодіння чужим майном, ОСОБА_5 , підійшов ззаду до потерпілої - ОСОБА_7 , схопив правою рукою навколо шиї остатньої, а лівою утримував корпус тіла, з метою подолання її опору, та в подальшому придушив шию останньої від чого вона втратила свідомість, тим самим застосував насильство небезпечне для життя та здоров`я в момент його заподіяння ОСОБА_7 .

Після чого, ОСОБА_6 , користуючись безпорадним станом ОСОБА_7 , виконав свою злочинну роль, що полягала у заволодіння грошовими коштами потерпілої - ОСОБА_7 , у загальній сумі 380 000 грн. 00 коп.

В подальшому, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 продовжуючи виконувати відведені злочинні ролі залишились у вказаній квартирі з метою не бути викритими з боку потерпілої повідомили їй, що вона втратила свідомість внаслідок незадовільного стану здоров`я та жодних правопорушень стосовно останньої вони не вчиняли.

Внаслідок вказаних дій, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 завдали ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 380 000 гривень 00 копійок.

27.10.2022 року на підставі ухвали слідчого судді до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

19.12.2022 року та 19.01.2023 року строк дії запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 було продовжено ухвалами слідчих суддів Дарницького районного суду м. Києва, останній раз до 19.03.2023 року.

08.03.2023 року підозрюваному ОСОБА_5 слідчим повідомлено про завершення досудового розслідування, у цей же день сторона захисту ознайомилась з матеріалами кримінального провадження, а 10.03.2023 року отримала складений слідчим обвинувальний акт.

13.03.2023 року обвинувальний акт направлений до Дарницького районного суду м. Києва та отриманий судом.

Прокурор у клопотанні зазначає про наявну необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу, оскільки ризики, які були встановлені під час застосування запобіжного заходу, продовжують існувати.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання, просив задовольнити останнє, пославшись на подальше існування ризиків, у зв`язку з наявністю яких до підозрюваного (на той час) було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначеним розміром застави.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 , а також ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора, вважаючи відсутніми підстави для подальшого утримання ОСОБА_5 під вартою. При цьому захисник стверджував про можливість забезпечення належної поведінки ОСОБА_5 шляхом застосування іншого запобіжного заходу.

Вислухавши думки учасників процесу та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 27.10.2022 року на підставі ухвали слідчого судді до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено розмір застави. Дію зазначеного запобіжного заходу було продовжено ухвалами слідчих суддів Дарницького районного суду м. Києва від 19.12.2022 року та 19.01.2023 року до 19 березня 2023 року.

Після завершення досудового розслідування та ознайомлення сторони захисту з його матеріалами, 10.03.2023 року слідчим було складено обвинувальний акти, який 13.03.2023 року надійшов до суду.

Згідно ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Частиною 6 ст. 199 КПК України передбачено, що у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 КПК України, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч. 3 ст. 184 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слідчому судді, суду при розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою .

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод далі - Конвенція (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, у разі задоволення клопотання про продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Судове рішення стосовно продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його продовження, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК). Слідчому судді, необхідно враховувати, що обмеження розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ у справі «Белевитський проти Росії», пункти 111 - 112 рішення від 01.03.2007; п. 85 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» від 10.02.2011 року).

Слідчий суддя зобов`язаний зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК України. При розгляді клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України»).

Збереження обґрунтованої підозри є обов`язковою умовою правомірності продовження тримання під вартою. Проте, коли національні органи судової влади спочатку досліджують, «негайно» після арешту, чи слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, цієї підозри недостатньо, і органи влади повинні також надати інші відповідні та достатні підстави для обґрунтування тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 222, і «Бузаджи проти Республіки Молдова § 102. Коли такі підстави виправдовують позбавлення волі, суд має також з`ясувати, чи виявили компетентні національні органи «особливу ретельність» у провадженні справи «Бузаджи проти Республіки Молдова» § 87; «Ідалов проти Росії» § 140.

Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти Росії» § 173, але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою «Алексанян проти Россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти Росії» §§ 30-32.

Квазі-автоматичне продовження строку тримання під вартою суперечить гарантіям, викладеним у частині 3 статті 5 «Тейс проти Румунії» § 40.

Завданням органів влади є встановити, чи продовжують існувати підстави, які обґрунтовують тривале тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 234.

Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя «Тасе проти Румунії» § 41.

Слідчим суддею зі змісту доданих до клопотання слідчого процесуальних документів встановлено, що 27.10.2022 року відносно ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням відповідного розміру застави, який двічі продовжувався відповідними процесуальними рішеннями слідчих суддів, при цьому останні прийшли до висновків про наявність обґрунтованої підозри та наявності ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ст. 177 КПК України.

На час розгляду даного клопотання, з урахуванням досліджених матеріалів, доданих до нього, вбачається, що доводи органу досудового розслідування щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого діяння, які були оцінені слідчими суддями під час застосування запобіжного заходу та продовження строку його застосування, є спроможними і протягом часу проведення досудового розслідування не спростовані.

Досудове розслідування завершено, наразі обвинувальний акт знаходиться у суді та чекає призначення підготовчого судового засідання.

Під час розгляду клопотань про застосування та продовження дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 було встановлено ризики передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, наявність яких та ступень не зникли та не зменшились на даний час.

Таким чином ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається прокурор, є досить високими.

Отже, слідчий суддя вважає, що клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою, як запобіжний захід є обґрунтованим, оскільки з урахуванням наведених обставин та встановлених ризиків, інший запобіжний захід не зможе забезпечити виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосований (продовжений) ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 19.01.2023 року до 17 травня 2023 року з визначенням розміру застави в сумі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого на строк до 17.05.2023 року обов`язки прибувати до суду за кожною вимогою; не відлучатися з м. Києва без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії ухвали до 17.05.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою протягом цього ж строку з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1