Справа № 367/5642/22
Провадження №1-кс/367/956/2022
УХВАЛА

Іменем України

04 січня 2023 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001055 від 06.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, офіційно не одруженого та не працевлаштованого, без зареєстрованого місця проживання, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

30 грудня 2022 до суду надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без застосування електронних засобів контролю строком на 2 (два) місяці із забороною покидати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22:00 год. по 05:00 год. У клопотанні слідчий просив покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені п.п. 2,3 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0001055 від 06.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Так, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стазу в" Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ. Крім того, Указом Президента України №133/2022 від 14 березня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, який затверджено Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ.

Крім того, Указом Президента України № 341/2022 від 17 травня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години зо хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, який затверджено Законом України від 22 травня 2022 року №2263-ІХ. Разом з тим. Указом Президента України № 573/2022 від 12 серпня 2022 року « Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженого Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, Указом від 18 квітня 2022 року Х» 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ, та Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року Х» 2263-ІХ), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом від 16 листопада 2022 року № 2738-ІХ, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року № 2738-1Х) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Крім того. Законом України затверджено Указ Президента України від 7 листопада 2022 року № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким продовжено строк дії воєнного ставу в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Усвідомлюючи вище вказані обставини у ОСОБА_4 виник умисел на крадіжку майна з приміщення магазину в умовах воєнного стану.

Так, у ОСОБА_4 12.11.2022 в період часу з 16:12 до 16:17 (більш точний час не встановлено), який правомірно перебував у приміщенні торгового залу магазину «ЄВА», розташованого за адресою: Київська область, Бучанський район, м. Ірпінь, вул. Антонова, 36, в якому здійснює свою господарську діяльність ТОВ «РУШ», виник злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна з вказаного магазину, в умовах воєнного стану.

Одразу після цього, ОСОБА_4 перебуваючи в тому ж місці в той же час, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, перебуваючи у приміщенні торгового залу вищевказаного магазину, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок чужого майна, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає та він залишиться непоміченим, маючи вільний доступ до всіх товарів у торговому залі вказаного магазину, таємно викрав туалетну воду «Moschino Toy Boy» вартістю 2079 грн. 02 коп., яку помістив до внутрішньої кишені куртки в яку був одягнутий.

З метою доведення до кінця своїх злочинних дій, ОСОБА_4 утримуючи туалетну веду «Moschino Toy Boy» у внутрішній кишені куртки в яку був одягнутий, навмисно не розрахувався за неї, оминув лінію кас, та направився до виходу з магазину тобто вчинив всі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, покинувши приміщення магазину. Викраденим розпорядився на свій розсуд.

Своїми діями, ОСОБА_4 спричинив ТОВ «РУШ» матеріального збитку на загальну суму 2079 грн. 02 коп.

Так, 26.12.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав, викладених в останньому.

Підозрюваний ОСОБА_4 щодо поданого прокурором клопотання не заперечував.

Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

06.12.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, (кримінальному провадженні присвоєно № 0001055) відносно того, що 12.11.2022 близько 16 год. 03 хв. невідомий чоловік, правомірно перебуваючи в приміщенні ТОВ «РУШ» магазину Єва № 399, що за адресою: Київська область, Бучанський район, м. Ірпінь, вул. Антонова, 3В, діючи умисно, протиправно, розуміючи, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, здійснив крадіжку туалетної води «Moschino Toy Boy» об`ємом 50 мл, в умовах воєнного стану, чим завдав матеріального збитку на суму 2079 грн.02 коп. без НДС. (ЖЄО № 37504 від 05.12.2022)

Підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення 26.12.2022 було вручено ОСОБА_4 .

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього Кодексу віднесено запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до положень ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:

- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;

- чи наявні ризики кримінального провадження;

- інші обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу та передбачені ст. 178 КПК України;

- чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ, обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка обґрунтовується наступними доказами: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_6 про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 05.12.2022 (зареєстровано в ЄО за № 37504); витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, згідно якого за заявою ОСОБА_6 від 05.12.2022 щодо викрадення з приміщення магазину Єва№399 туалетної води «Moschino Toy Boy», 05.12.2022 було внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, кримінальному провадженню присвоєно № 0001055; протоколом огляду місця події від 05.12.2022, згідно якого проведено огляд приміщення магазину «Єва № 399», розташованого за адресою: Київська область, Бучанський район, м.Ірпінь, вул. Антонова, 3-Б; довідка від 05.12.2022 про викрадений товари та загальну суму збитків, яка складає 2599,00 грн.; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 06.12.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.12.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 06.12.2022 року, згідно з якого остання повідомила, що працює на посаді адміністратора в магазині «Єва» та 12.11.2022 року о 18 год.00 хв. на полиці парфумів виявила відсутність туалетної води ««Moschino Toy Boy» вартістю 2599,00 грн.; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.12.2022; протоколом огляду предметів від 07.12.2022 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

У світлі конкретних обставин даного клопотання, досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри. Підозра є обґрунтованою, вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак, вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови достатньої вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому кримінальному провадженні.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. Досудове розслідування як процедура, пов`язана з притягненням особи до відповідальності, не є статичною, що обумовлює можливість непрогнозованої зміни поведінки такої особи, адже співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим.

Отже, оцінюючи можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними в будь-який момент кримінального провадження.

Також досить вірогідним є заявлений ризик можливого впливу на свідка ОСОБА_7 .

Ризик незаконного впливу об`єктивізується також з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження і належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків кримінального провадження, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові відомості щодо кримінального правопорушення та особи підозрюваного.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує такі обставини:

- надані відомості свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;

-інкримінований злочин КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років;

- ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, за місцем проживання характеризується посередньо;

-підозрюваний раніше не судимий, відомостей про застосування до нього раніше запобіжних заходів та про наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано.

Встановлені під час судового засідання обставини у свої сукупності та взаємозв`язку формують у слідчого судді переконання, що запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам неможливо без застосування запобіжного заходу.

З урахуванням обставин справи, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити частково та застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби (з 22.00 години до 05.00 години наступного дня), строком на 54 (п`ятдесят чотири) діб до 26 лютого 2023 року (включно) та відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього певні обов`язки.

Окремо слід зауважити, що згідно зі ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 370-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби (з 22.00 години до 05.00 години наступного дня), строком на 54 (п`ятдесят чотири) діб до 26 лютого 2023 року (включно).

Строк дії ухвали слідчого судді до 26 лютого 2023 року включно, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 54 діб до 26 лютого 2023 року наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися в нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. наступного дня із місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді за викликом у визначений час, місце залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора залежно від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання;

- утриматись від спілкування зі свідками та потерпілим у вказаному кримінальному провадженні.

У задоволенні клопотання в іншій частині - відмовити.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Виконання ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на ВП № 2 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1