Справа № № 585/190/23
Номер провадження 1-кп/585/228/23
У Х В А Л А

25 січня 2023 року м.Ромни

Роменський міськрайонний суд Сумської області в складі головуючого-судді ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Ромни обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 162 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав можливим призначити провадження до судового розгляду.

Потерпіла до суду не прибула .

Обвинувачений та захисник не заперечували проти призначення провадження до розгляду.

Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Роменському міськрайонному суду Сумської обл.

Кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом сторін.

Про наявність підстав для розгляду даного провадження колегіальним складом суду сторони не повідомили.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, про що надав письмове клопотання. В обґрунтування клопотання вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України та у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 162 КК України за викладених в обвинувальному акті обставин. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та вчинити інше кримінальне правопорушення. Ризики, які були враховані судом при обранні запобіжного заходу залишаються актуальними і на даний час.

Захисник ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання, просила відмовити в задоволенні клопотання, а за умови якщо суд дійде висновку про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту не застосовувати цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Вислухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного суд приходить до переконання, що клопотання в цілому обґрунтоване і підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання обрання запобіжного заходу суд вважає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження суд застосовує стандарт достатності підстав вважати, що обвинувачений може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, суд має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). З огляду на наведене суд, вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховує тяжкість злочину, у якому обвинувачується ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є законодавчі приписи щодо неможливості застосування пільгових інститутів у відповідній категорії справ. Отже, надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для обвинуваченого наслідків переховування у вигляді його можливого затримання у невизначеному майбутньому, із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Оцінюючи можливість впливу на потерпілих, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних судом. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від потерпілого, свідків та дослідження їх судом.

Оцінюючи можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, суд виходить з того, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, у зв`язку з чим не виключаються спроби вчинення інших кримінальних правопорушень.

На підставі вищевикладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність зазначених у клопотанні ризиків.

Також при вирішенні клопотання враховується, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

В зв`язку з вказаним суд приходить до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, тому обвинуваченому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В той же час, враховуючи що сторона обвинувачення в клопотанні не вказала протягом якого періоду доби, або ж цілодобово, слід заборонити ОСОБА_5 залишати житло, суд вважає недоцільним суттєво обмежувати право обвинуваченого на вільне пересування протягом денного часу доби.

Керуючись ст.ст. 184,194,196, 314-316 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Призначити кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 162 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Роменського міськрайонного суду Сумської області о 10 годині 30 хвилин 6 лютого 2023 року.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання викликати обвинуваченого та потерпілу.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - домашній арешт на шістдесят діб до 15 години 25 березня 2023 року.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до Роменського міськрайонного суду за першою вимогою;

2) заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу суду в період з 17 години до 6 години наступної доби;

3) носити електронний засіб контролю;

4) заборонити спілкування з потерпілою ОСОБА_7 та свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

Ухвалу в частині застосування запобіжного заходу передати на виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання обвинуваченого.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через Роменський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 7 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено о 8 годині 15 хвилин 30 січня 2023 року.

СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ ОСОБА_1