Справа № 754/1883/23
У Х В А Л А

Іменем України

20 лютого 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 з тримання під вартою на особисте зобов`язання за кримінальним провадженням № 0003530 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

13.02.2023 року до суду надійшло вказане клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання захисник посилається на визнання провини його підзахисним та співпраця зі слідством з його боку, позитивні характеристики та наявність міцних соціальних зв`язків, оскільки ОСОБА_4 має постійне місце проживання АДРЕСА_1 , та реєстрацію за вказаною адресою, де проживає разом із батьками - пенсіонерами та сестрою, хоча його підзахисний офіційно не працевлаштований, але працював по виготовленню та зборці меблі, має на утриманні неповнолітню дитину, на даний час частково відшкодував шкоду потерпілому, який звернувся із заявою до слідчого та суду про зміну ОСОБА_6 запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який. Вказані обставини у сукупності надають підстави про зміну його підзахисному ОСОБА_4 запобіжного заходу із тримання під вартою на особисте зобов`язання, з покладенням ряду обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що надасть можливість підозрюваному працювати та матеріально утримувати свою неповнолітню дитину, допомагати батькам та повністю відшкодувати шкоду потерпілому.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 наполягав на задоволенні поданого клопотання, надавши обґрунтування необхідності його задоволення аналогічні тим, що викладені в клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника, вказував, що має реєстрацію та постійне місце проживання у Київської області, неофіційно працював, утримував неповнолітню дитину та допомагав батькам, які пенсіонери, просив зміни запобіжний захід з тримання під вартою на особисте зобов`язання.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, вказував, що існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризик ухилення підозрюваного від органу досудового слідства, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, також існує ризик можливого впливу на свідків, а тому застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам, а перебуваючи на свободі, підозрюваний зможе здійснити дії, спрямовані на уникнення ним покарання і не виконання процесуальних обов`язків.

Свідок ОСОБА_7 пояснив, що підозрюваний ОСОБА_4 його син, який зареєстрований та проживав у с. Діброва Фастівського району Київської області. У вказаному житлі також проживає його дружина та донька. Він інвалід 3 групи, його дружина, так як і він є пенсіонером. Син працював у місті Києві, займався виготовленням меблі. Вони разом з дружиною частково сплатили потерпілому гроші в рахунок відшкодування шкоди, оскільки наразі син перебуває під слідством у в`язниці. У сина є неповнолітня донька, якій він допомагав матеріально, з початку війни донька разом із дружиною знаходяться за кордоном. Він може охарактеризувати свого сина тільки з позитивного боку та бажає свого сина взяти на особисту поруку, зобов`язується забезпечити його явку до органу досудового розслідування, прокурора та суду.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, допитавши свідка, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.201 КПК України, в тому числі підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Так, з наданих сторонами матеріалів слідчим суддею встановлено, у провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУНП в місті Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0003530 від 30.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України.

30.12.2022 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння.

17.02.2023 керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 у вказаному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 3-х місяців, тобто до 30.03.2023.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, сторона захисту не ставила під сумнів обґрунтованість підозри.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваною, оскільки остання підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілого та дослідження їх судом.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя розглядаючи клопотання сторони захисту та вирішуючи питання про вид запобіжного заходу, враховує дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, позитивно характеризується, має на утриманні неповнолітню дитину, батьків, які є пенсіонерами, а батько - інвалідом 3 групи, не офіційно працює, має постійне місце проживання, намагається відшкодовувати шкоду потерпілому, приходить до переконання про наявність міцних соціальних зв`язків у підозрюваного, та можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу аніж тримання під вартою у виді домашнього арешту в певний період доби, а саме з 21:00 год. до 06:00 годин наступного дня, за адресом фактичного проживання: АДРЕСА_1 .

При цьому слідчий суддя вважає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання не буде достатньою мірою для запобігання встановленим ризикам.

Згідно із вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачене покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

З урахуванням викладеного слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання захисника підозрюваного щодо зміни запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 та застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби та обов`язків, визначених пунктами 1,2,3,4,8 ч.5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками в кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; у період доби з 21:00 годин до 06:00 годин наступного дня не відлучатися з постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; здати на зберігання слідчому, якому доручено проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженню, свій паспорт та інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Вирішуючи питання про строк на який має бути змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, слідчий суддя враховує, що строк досудового слідства продовжено до 30.03.2023, а тому і строк дії запобіжного заходу має бути обрано до 30.03.2023 року включно.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст.177,178,181,184, 192-194,196,198,201, 202, 395, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 з тримання під вартою на особисте зобов`язання за кримінальним провадженням № 0003530 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, задовольнити частково.

Змінити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід із тримання під вартою на домашній арешт у певний період доби, а саме з 21:00 год. до 06:00 годин наступного дня, за адресом фактичного проживання: АДРЕСА_1 , у межах строків досудового розслідування, тобто до 30 березня 2023 року.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати своє житло, а саме квартиру АДРЕСА_2 , в період часу з 21:00 год. до 06:00 годин наступного дня.

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строків досудового розслідування, тобто до 30 березня 2023 року наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками в кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді та суду.

- у період доби з 21:00 годин до 06:00 годин наступного дня не відлучатися з постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- здати на зберігання слідчому, якому доручено проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженню, свій паспорт та інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти в залі суду після вручення копії ухвали.

Контроль за поведінкою підозрюваного ОСОБА_4 , який перебуває під домашнім арештом, покласти на процесуального керівника у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали покласти на відповідний ВП ГУНП в Київської області за місцем проживання підозрюваного.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали є 30 березня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1