У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/3895/23

№ 1-кс/183/1377/23

03 квітня 2023 року м. Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості по якому внесені до ЄРДР 28.03.2023 року за № 0000062 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

До слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області в порядку ст.. 170 КПК України надійшло клопотання прокурора ОСОБА_2 про арешт майна.

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначив, що досудовим розслідування встановлено, що до ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення державного інспектора про те, що 27.03.2023 року на березі річки біля с. Ляховка м. Балаклія Харківської області за координатами 492732.6N 364750.9E, було виявлено невідому особу на дерев`яному човні червоного кольору, яка незаконно займалася рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову - рибальських сіток, що заборонено законом України.

В ході огляду місця події, проведеного 27.03.2023 року в період часу з 20.09 години по 20.56 годину, старшим дізнавачем сектору дізнання ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 за координатами 492732.6N 364750.9E, що розташована в м. Балаклія Харківської області за участю двох понятих та за допомогою безперервної відео фіксації в ході добровільного огляду за заявою ОСОБА_4 було оглянуто речі, а саме різні види риб, а саме: сріблястий карась в кількості 59 штук, вагою 7 кг. 800 г., вага однієї рибини становить 670 г. поміщений до спеціального пакету НПУ №WAR 1733402; плітка в кількості 8 штук, загальною вагою 380 г., вага однієї рибини становить 50 г. поміщено до спеціального пакету НПУ №PSP4357833; окунь в кількості 5 штук, загальною вагою 170 г., вага однієї рибин становить 70 г. поміщено до спеціального пакету НПУ №PSP1208663; 2 сітки, та полімерний мішок.

Крім цього в ході огляду були виміряні розміри сіток. 1 сітка тканинна з розмірами: висота 150 см, вічко 35 мм., довжина, 42 м., яка була вилучена до полімерного мішку, на який була наклеєна бирка №XADAMPT0022022. 2 сітка з волосіння з розмірами: висота сітки 120 см, вічко 35 мм., довжина, 35 м вилучена до спеціального пакету НПУPSP4357832 та скріплена биркою з №XADAMPT0022023.

Також біля берегу було виявлено та оглянуто дерев`яний човен червоного кольору, який був оглянутий та вилучений та скріплений паперовою биркою з підписами понятих та учасників.

Полімерний пустий мішок, який було вилучено до спеціального пакету НПУ PSP4357834.

Відомості за вказаним фактом 28.03.2023 року внесені до ЄРДР за №0000062 та розпочато досудове розслідування за фактом незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

ОСОБА_4 за вказаним фактом надав пояснення про те, що він 26.03.2023 року взяв свій дерев`яний човен червоного кольору, що знаходиться на березі річки поблизу пров. Пугачова м. Балаклія, сітку та поплив на вищевказаному човні, поставив сітку риболовну, та пішов додому. 27.03.2023 року приблизно о 14.00 годині він зі своїм товаришем ОСОБА_5 витягли з сітки рибу, склали її у полімерний мішок. Риби було близько 10 кг. (карасі та ніші види). Після цього він висадив з човна свого знайомого, а сам зупинив човен біля берега поблизу пров. Пугачова м. Балаклія. До нього підійшли працівники поліції, яким він добровільно розповів все та показав мішок з виловленою рибою.

Постановою старшого дізнавача СД ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 28.03.2023 року було визнано речовим доказами у даному кримінальному провадженні всі перелічені речі.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ст. 25 КПК України прокурор, слідчий/дізнавач зобов`язані в межах своєї компетенції вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Частиною 5 статті 38 КПК України передбачено, що орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначались (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучене в ході огляду місця події 27.03.2023 року є тимчасово вилученим майном.

Так, згідно п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів, У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи

за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним

у статті 98 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, встановлено достатньо об`єктивних даних які свідчать, що зазначених предмети, є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на підставі п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України на них доцільно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення їх знищення, пошкодження, приховування, перетворення або відчуження.

Також, необхідність накладення арешту на вищевказані речі зумовлюється тим, що в подальшому буде забезпечено проведення ряду судових експертиз, які будуть відігравати суттєву роль для встановлення об`єктивної істини у вищевказаному кримінальному провадженні.

Слід звернути увагу на те, що не застосування цього заходу буде перешкоджати встановленню істини по справі внаслідок того, що вилучене майно може бути спотворене чи взагалі знищеним.

Відповідно до ч.2 ст. 100 КПК України зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 4 «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» встановлено:

- п. 4 - речові докази, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку.

На підставі викладеного та зважаючи на те, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, а завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів.

У зв`язку з чим розгляд клопотання прошу проводити без залучення особи у яких воно вилучено.

Відповідно до п. 4 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012, речові докази, крім тих, що повернуті власнику або передані йому на відповідальне зберігання, реалізовані, знищені, технологічно перероблені, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, підрозділ дізнання, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку. Якщо через громіздкість чи з інших причин речові докази не можуть бути передані суду, вони зберігаються в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, підрозділ дізнання, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку, до набрання законної сили судовим рішенням, яким закінчується кримінальне провадження або вирішується спір про їх належність у порядку цивільного судочинства.

Таким чином, необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатимуть встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано, знищено, перетворено, відчужено, тому прокурор звернувся з клопотанням до слідчого судді.

В судове засідання прокурор ОСОБА_2 не з`явилася. У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшла до таких висновків.

Відповідно до постанови слідчого СВ відділу поліції № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 28.03.2023 року про визнання речовими доказами зазначені вище предмети визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Як вбачається з наданих слідчим доказів, вилучені під час обшуку речі відповідають вимогам ст.. 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У відповідності з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У відповідності з п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності з ч. 3 ст.. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Тому слідчий суддя вважає, що слідчим доведено, що накладення арешту на зазначене майно відповідає завданню арешту майна, визначеного ст.. 170 КПК України, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, в тому числі:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

У відповідності з п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, в тому числі, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Слідчий суддя вважає, що виконання ухвали необхідно покласти на прокурора Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 .

Також на виконання вказаної норми, у відповідності з ч. 7 ст. 173 КПК України копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали - фізичній або юридичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, - при вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Однак, при поданні слідчим клопотання до суду, останній не надав слідчому судді даних про засоби зв`язку та місце мешкання власників майна. Тому слідчий суддя вважає, що направлення копії ухвали суду необхідно доручити прокурору Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Накласти арешт на:

- сріблястий карась в кількісті 59 штук, вагою 7 кг. 800 г., які було вилучений та поміщений до спеціального пакету НПУ №WAR 1733402;

- плітка в кількості 8 штук загальною вагою 380 г., які було вилучено до спеціального пакету НПУ №PSP4357833;

- окунь в кількості 5 штук загальною вагою 170 г., які було вилучено до спеціального пакету НПУ №PSP1208663;

- сітку тканинну з розмірами: висота 150 см, вічко 35 мм., довжина, 42 м., яка скріплена спеціальною биркою №XADAMPT0022022, яка була вилучена до полімерного мішку та на який була наклеєна бирка;

- сітка з волосіння, яка була скріплена биркою з №XADAMPT0022023 була вилучена до спеціального пакету НПУ PSP4357832;

- дерев`яний човен червоного кольору, який був оглянутий та вилучений та скріплений паперовою биркою з підписами понятих та учасників;

- п олімерний пустий мішок, який було вилучено до спеціального пакету НПУ PSP4357834,

шляхом заборони відчужувати, використовувати, розпоряджатися будь-яким особам зазначеним майном.

Виконання ухвали покласти на прокурора Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 .

Доручити прокурору Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 направити копії ухвали на адресу власників майна.

На ухвалу може бути подано апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1