Справа № 462/2837/17
провадження 1-кп/462/104/23
У Х В А Л А

23 березня 2023 року Залізничний районний суд міста Львова

у складі: головуючого-судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

обвинувачених - ОСОБА_4 , ОСОБА_5

захисника - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання адвоката ОСОБА_6 про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0000180 від 29.05.2017 р. про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 126, ч. 2 ст. 127 КК України, ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 127КК України,-

встановив:

В провадженні Залізничного районного суду м. Львова перебуває на розгляді обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000180 від 29.05.2017 р. про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 126, ч. 2 ст. 127 КК України, ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 127КК України.

Захисник обвинувачених адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просив призначити у даному кримінальному провадженні почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Липинського, 54 та на вирішення експерта поставити наступні запитання: чи виконано рукописні записи в заяві від імені ОСОБА_7 про вчинення щодо нього кримінального правопорушення саме рукою ОСОБА_7 чи іншою особою?; чи здійснені в датованій 09.03.2017 року заяві від імені ОСОБА_7 про вчинення щодо нього кримінального правопорушення два підписи ОСОБА_7 чи іншою особою?

В обґрунтування поданого клопотання захисник вказує, що під час судового розгляду справи, в судовому засіданні 07.06.2022 року, допитаний в якості потерпілого ОСОБА_7 , при пред`явленні йому судом заяви від його імені, датованої 09.03.2017 року про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, пояснив, що хоч заява заповнена від його імені, однак вказану заяву власноручно не писав та підписів на ній не ставив.

Оскільки для з`ясування всіх обставин, що мають значення для вказаного кримінального провадження необхідні спеціальні знання, просив клопотання про призначення почеркознавчої експертизи задоволити.

Обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в судовому засіданні заявлене захисником ОСОБА_6 клопотання підтримали у повному обсязі з підстав, викладених адвокатом та просили суд таке задоволити.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення заявленого захисником клопотання про призначення почеркознавчої експертизи заперечила з підстав необґрунтованості та недоцільності такого, оскільки таке клопотання спрямоване лише на затягування розгляду справи, наслідком чого можливе порушення розумних строків її розгляду. Потерпілий ОСОБА_7 у судовому засіданні фактично не заперечував, що ним була написана заява та сам зміст поданої ним заяви, крім цього дане кримінальне провадження не є провадженням у формі приватного обвинувачення, яке може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого. До того ж, вказаний вид експертиз не є обов`язковим у кримінальному провадженні, а захисником при цьому не наведено жодних доводів в обґрунтування призначення такої експертизи та яким чином її проведення надалі впливатиме на встановлення об`єктивної істини по справі. За наведених підстав, просила у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні відмовити.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши подане захисником клопотання про призначення експертизи та оглянувши матеріали справи суд прийшов до такого висновку.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно вимог частин 1 та 2 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України передбачає, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Частиною 2 ст. 242 КПК України передбачено обов`язок забезпечення проведення експертизи щодо 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Аналізуючи вищенаведені норми, вбачається, що для залучення експерта необхідна сукупність обставин передбачених ст. 242-244 КПК України, а саме для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання та сторона обвинувачення не залучила експерта або на вирішення залученого стороною обвинувачення експерта були поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок або сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Відповідно до частини 3 пункту 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно п. 3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5, встановлено, що коли об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єктів почеркознавчих досліджень).

Згідно ст. 245 КПК України у разі необхідності отримання зразків для проведення експертизи вони відбираються стороною кримінального провадження, яка звернулася за проведенням експертизи або за клопотанням якої експертиза призначена слідчим суддею.

За наведеного, суд погоджується із доводами прокурора, викладеними у запереченні на клопотання захисника про призначення почеркознавчої експертизи щодо відсутності наведення стороною захисту достатніх фактичних обставин, у відповідності до вимог, передбачених ст. 242, 332 КПК України, які б вказували на необхідність призначення такої експертизи у вказаному кримінальному провадженні.

Крім того, важливою обставиною, яку суд оцінює при прийняті рішення щодо наявності підстав для призначення експертизи, є також необхідність дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження.

Так, відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд.

Суд звертає увагу на те, що в межах вказаного кримінального провадження допит потерпілого ОСОБА_7 здійснювався 07.06.2022 року, про що зазначає також і захисник у своєму клопотанні, в ході судового розгляду у даному кримінальному провадженні судом також вирішувалось клопотання прокурора про призначення криміналістичної експертизи відео-, звукозапису та ухвалою від 22.06.2022 року таке було задоволено, при цьому, стороною захисту на етапі розгляду судом клопотань учасників кримінального провадження, клопотання про призначення почеркознавчої експертизи безпосередньо після з`ясування обставин, на які покликається у клопотанні від 23.03.2023 року не заявлялось.

Відтак, на переконання суду, призначення судової почеркознавчої експертизи у справі на даному етапі її судового розгляду призведе лише до затягування розгляду справи та, як наслідок, порушення розумних строків її розгляду, а тому, за відсутності також обгрунтованих підстав для задоволення клопотання захисника ОСОБА_6 про призначення судової почеркознавчої експертизи, у задоволенні такого клопотання слід відмовити.

Керуючись, ст. 242, 332 КПК, суд

ухвалив:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0000180 від 29.05.2017 р. про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 126, ч. 2 ст. 127 КК України, ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 127КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 27.03.2023 року.

Суддя: (підпис) ОСОБА_1

З оригіналом згідно. Оригінал ухвали у справі № 462/2837/17

Суддя: ОСОБА_1