ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2090/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" жовтня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі: секретарів судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді застави відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Бахмут, Донецької області, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 212 КК України, у межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0004627 від 28 жовтня 2020 року,
в с т а н о в и в:
слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 за погодженням із процесуальним керівником прокурором ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотаннями про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваної ОСОБА_6 .
Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_8 разом з ОСОБА_9 , діючи з прямим умислом і корисливим мотивом, направленими на умисне ухилення від сплати податків та зборів, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вирішили утворити та очолити стійке злочинне об`єднання - організовану групу, а також розробили єдиний план злочинної діяльності її учасників з розподілом функцій між ними.
Відповідно до вказаного плану завданнями і метою існування організованої групи було налагодження механізму по ухиленню від сплати податків, введених у встановленому порядку на території України. Для втілення зазначеного плану учасники організованої групи надавали послуги з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.
Усвідомлюючи, що для досягнення розробленого плану необхідна участь декількох осіб для спільної злочинної діяльності, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 вирішили утворити організовану групу для координування дій співучасників та розподілу їх функцій.
На певних етапах злочинної діяльності ОСОБА_8 та ОСОБА_9 залучали до скоєння злочинів ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_6 . При цьому, з метою вчинення таких злочинів, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та зазначені вище особи розробили єдиний план злочину, розподілили обов`язки та ролі кожного, які діяли з єдиним злочинним умислом, відомим всім учасникам організованої групи та безпосередньо брали участь в скоєні злочинів.
За задумом ОСОБА_8 та ОСОБА_9 члени підконтрольної їм організованої групи з метою сприяння в ухилення від сплати податків, повинні були, виконуючи вказівки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а також використовуючи ресурси з обміну електронних коштів https://bit- exchanger.ru, ІНФОРМАЦІЯ_2 які дозволяють користувачам конвертувати готівкові та безготівкові кошти у криптовалюту та навпаки, здійснювати послуги з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.
З цією метою, для здійснення спільної злочинної діяльності в 2017 році ОСОБА_8 та ОСОБА_9 отримували та перераховували грошові коштів, які надходили на їх карткові рахунки від фізичних осіб, які користувались послугами з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України; а також залучили, як виконавців, ОСОБА_10 та ОСОБА_6 , яким довели план злочинної діяльності та надавали вказівки щодо отримання та перерахунку грошових коштів, які надходили на їх карткові рахунки від фізичних осіб, які користувались послугами з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.
В подальшому, в 2018 році для здійснення спільної злочинної діяльності ОСОБА_8 та ОСОБА_9 додатково залучили до організованої групи, як виконавців, ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , а в 2019 році - ще ОСОБА_13 , яким довели план злочинної діяльності та надавали вказівки щодо отримання та перерахунку грошових коштів, які надходили на їх карткові рахунки від фізичних осіб, які користувались послугами з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.
Дана організована група діяла в період 2017 - 2020 років, характеризувалась стабільністю, згуртованістю свого складу, тривалим часом своєї діяльності, розробленістю та узгодженням планів, способів і методів і вчинення злочинів, наявністю загальних правил поведінки та дотримання їх, домовленістю та готовністю до постійного свчинення злочинів кожним із організованої групи, отриманням матеріальних благ від злочинної діяльності на постійній основі, плануванням конкретних злочинів та діяльності в цілому.
За висновком економічно-судової експертизи умисне ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчинене особами, які зобов`язані їх сплачувати, а саме, організованою групою у складі ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_6 , призвели до фактичного ненадходження до бюджету коштів за період з 1 січня 2017 по 31 грудня 2020 року у вигляді податку на доходи фізичних осіб та військового збору на суму 71 050 608 грн 6 коп.
Також, попередньо зорганізувавшись у стійке об`єднання для вчинення злочинів, об`єднаних єдиним планом з розподілом функцій учасників організованої групи, спрямованого на досягнення цього плану, відомого всім учасникам організованої групи, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , як організатори та ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , як активні учасники організованої групи, продовжуючи свою злочинну діяльність, після умисного ухиленні організованою групою від сплати податків та зборів, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку та переслідуючи мету легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом для легалізації та збереження отриманих неправомірним шляхом коштів, отримуючи протягом 01.01.2017 по 31.12.2020 доходи, які підлягали оподаткуванню, та не сплачуючи податок на доходи фізичних осіб та військовий збір на суму 71 050 608 грн 6 коп, скуповували нерухомість, земельні ділянки та дорогоцінні метали з метою прикриття злочинної діяльності.
За результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж за номерами телефонів, які належать ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , встановлено, що дана організована група продовжує здійснювати свою протиправну діяльність щодо надання послуг з конвертації готівкових та безготівкових коштів у іноземну валюту та криптовалюту та навпаки, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України, по теперішній час.
Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 с. 28 ч. 3 ст. 212 КК України та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:
- переховуватися від органів досудового розслідування, суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності;
- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжувати вчиняти кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.
До підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, оскільки підозрювана вчинила тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, цей запобіжний захід не може запобігти зазначеним ризикам.
До підозрюваної ОСОБА_6 не може бути застосований запобіжний захід у вигляді особистої поруки у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особам, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями, відсутні.
При цьому, застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, не зможуть запобігти спробам підозрюваної вчинити інше кримінальне правопорушення (злочин) чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, та спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також забезпеченню можливості прийняття процесуальних рішень в найкоротші строки.
На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 12 жовтня 2022 року вказане клопотання передано слідчому судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 .
Розгляд клопотання призначено на 13 жовтня 2022 року.
13 жовтня 2022 року у судове засідання прибув прокурор ОСОБА_14 , підозрювана та її захисник у судове засідання не прибули. Прокурор ОСОБА_14 повідомив, що за інформацією, надану йому слідчим у цьому кримінальному провадженні, підозрювана ОСОБА_6 хвора на Covid-19, на підтвердження чого буде надано докази в наступному судовому засіданні. Крім того, прокурор ОСОБА_14 просив здійснювати виклик підозрюваної поштовими засобами зв`язку, оскільки телефони підозрюваних у цьому кримінальному провадженні бути вилучені. Враховуючи терміни доставки поштового повідомлення, необхідність забезпечення прав підозрюваної на судовий захист у зв`язку із необхідністю надання часу на лікування підозрюваної, розгляд клопотання відкладено на 27 жовтня 2022 року.
27 жовтня 2022 року у приміщення суду прибули представники прокуратури, підозрювана ОСОБА_6 та її захисник ОСОБА_5 . Розгляд клопотання знято з розгляду у зв`язку із відсутністю електроенергії, спричиненої російською агресією. Розгляд клопотання відкладено на 28 жовтня 2022 року, про що ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_5 повідомлені під розписку.
28 жовтня 2021 року прибув прокурор ОСОБА_4 , який просив долучити до матеріалів клопотання відповідь ТОВ «Меданта» на запит прокурора. Згідно з вказаним листом лікарем ОСОБА_15 видано консультативний висновок від 11 жовтня 2022 року щодо пацієнта ОСОБА_6 разом з довідкою про проходження тесту на Covid-19. Крім того, просив долучити до матеріалів справи корінці повістки про виклик ОСОБА_6 на 11 та 12 жовтня 2022 року до Дарницького УП ГУНП у м. Києві для забезпечення участі у слідчій дії. Вказані документи слідчим суддею долучено до матеріалів клопотання. У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 клопотання підтримав, просив його задовольнити та застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 66 000 000 грн.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання та долучив письмові заперечення з викладеними доводами. Захисник зазначив, що стороні захисту 7 жовтня 2022 року вручено копію клопотання, проте не вручено копії додатків до клопотання; підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 212 КК України, є необґрунтованою; підозрювана має міцні соціальні зв`язки, на утриманні малолітнього сина ( ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ), до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягалась, веде добропорядний спосіб життя.
Підозрювана підтримала позицію захисника.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши долучені до клопотання копії матеріалів кримінального провадження № 0004627, слідчий суддя виходить з такого.
СВ Дарницького УП ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні від 28 жовтня 2020 року № 0004627.
Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
7 жовтня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 с. 28, ч. 3 ст. 212 КК України.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.
З усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).
Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.
Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_6 могла вчинити інкримінований їй злочин. При цьому, важливо, що остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.
Згідно з протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 13, 14 червня 2022 року деякі із зазначених у клопотанні осіб вели розмову із іншими невстановленими особами щодо купівлі-продажу валюти, золотих злитків.
Згідно з висновком експерта від 11 липня 2022 року за результатами проведення судово-економічної експертизи судовий експерт дійшов висновку, що «фізичною особою платником податків ОСОБА_6 за період 2017-2020 років внаслідок отримання доходу у сумі надходження грошових коштів від фізичних осіб на карткові рахунки, відкритих в АТ «Укрсиббанк», АТ «Сбербанк», АТ «ОТП банк», ПАТ «Айбокс банк», АТ КБ «Приватбанк», АТ «ПУМБ», АТ «Таскомбанк», ПАТ «Банк восток», АТ «Універсал банк», АТ «Банк форвард», АТ «Альфа-банк» не задекларовано та не сплачено податків на загальну суму 13 984 841 грн 10 коп, у тому числі податок на доходи фізичних осіб 18 % 12 909 084 грн 9 коп, військовий збір 1,5 % 1 075 757 грн 1 коп».
Згідно з протоколом огляду від 13 липня 2022 року робочого ноутбука ОСОБА_10 видно переписка між зазначеними у клопотанні особами щодо конвертації готівкових коштів у криптовалюту та навпаки, легалізації інших коштів.
З долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження № 0004627 вбачається, що наявність підозри у вчиненні ОСОБА_6 передбаченого ч.3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України кримінального правопорушення підтверджується протоколом огляду від 13 липня 2022 року робочого ноутбука ОСОБА_10 , зокрема скриншоти листування у месенджері «Telegramm», в тому числі із ОСОБА_6 ; висновком експерта від 11 липня 2022 року за результатами проведення судово-економічної експертизи, протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 13, 14 червня 2022 року.
Таким чином, оцінивши вказані докази в їх сукупності з доводами клопотання та учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України. Причетність ОСОБА_6 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.
Ризик переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування та/або суду, незважаючи на міцні соціальні зв`язки ОСОБА_6 (наявність на утриманні малолітнього сина, відсутність відомостей про виїзд за межі України, навіть, після введення воєнного стану) підтверджується тим, що:
слідчому судді ОСОБА_6 у судовому засіданні повідомила, що не хворіла на Covid-19, тому причини неявки ОСОБА_6 на виклики слідчого на 11 та 12 жовтня 2022 року до Дарницького УП ГУНП у м. Києві слідчому судді не надано;
їй пред`явлено підозру у вчиненні організованою групою тяжкого злочину, у разі визнання винуватою у вчиненні якого їй може загрожувати покарання від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна;
вона має достатній рівень матеріального стану, який може використовуватись підозрюваною для забезпечення свого переховування тривалий час (згідно з наданою ОСОБА_6 у судовому засіданні довідкою її дохід у 2021 році становив близько 5 млн грн);
Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_6 , наявний, оскільки прокурором доведено обґрунтованість підозри вчинення ОСОБА_6 протиправних дій упродовж досить довгого періоду часу (з 2018 року) і відомості про інші види діяльності, які б приносили законний дохід, слідчому судді не надано.
Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (стаття 178 КПК України).
Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_6 слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України, передбачених пунктом 1, 5 статті 177 КПК України ризиків, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_6 до вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, наявність на її утриманні малолітньої дитини, достатній майновий стан та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави із покладенням на неї обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України, є обґрунтованими.
Вказаний запобіжний захід здатен запобігти існуючим ризикам, оскільки можливість звернення застави у дохід держави буде стримуючим фактором у вчиненні ОСОБА_6 позапроцесуальних дій.
Водночас, слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки для запобігання вказаним ризикам буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрювану обов`язків буде залежати виключно від волі самої ОСОБА_6 та їх порушення не матиме для неї очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків. Крім того, відсутні особи, які б висловили готовність надати письмове зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.
При вирішенні питання про розмір застави, який необхідно визначити підозрюваній, слідчий суддя має враховувати тяжкість злочинів, в яких підозрюється особа, майновий стан підозрюваної, її сімейний стан, інші дані про її особу та ризики, передбачені статтею 177 КПК України.
Слідчий суддя приймає до уваги і практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20 листопада 2010 року Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.
Європейським судом з прав людини визнано законними та обґрунтованими дії національних судів, щодо обрання підозрюваному розміру застави, який значно перевищував наявні активи, поточні доходи підозрюваного, тощо, беручи до уваги особливий характер справи заявника, шкоду, завдану кримінальним правопорушенням та зазначено, що навіть якщо сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.
Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. Враховуючи п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо нього має визначатися у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто від 49 620 грн до 198 480 грн.
При визначенні розміру застави підозрюваній ОСОБА_6 слідчий суддя враховує її достатній майновий стан (згідно з наданою в судовому засіданні довідкою її дохід за 2021 рік становив близько 5 млн грн), відносно великий розмір надходжень на карткові рахунки ОСОБА_6 у період з 2017 по 2020 роки (згідно з судово-економічною експертизою на картки ОСОБА_17 за цей період надійшло понад 71 млн грн), тяжкість інкримінованих їй злочинів та спосіб їх вчинення, та вважає, що внесення підозрюваною застави у розмірі 198 480 грн не буде достатньою мірою забезпечувати дієвість цього кримінального провадження.
Прокурор просить встановити заставу у розмірі 66 000 000 грн, оскільки внесення застави саме в таких розмірах зможе забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваної, проте, враховуючи майновий стан підозрюваної, такий розмір застави не буде відповідати майновому стану підозрюваної та є непомірним для неї.
У зв`язку з викладеним, на думку слідчого судді доцільним буде визначити заставу у п`ятикратному розмірі від максимальної межі для тяжких злочинів 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 992 400 грн, яка здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, оскільки характер злочину є тяжким, тому саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст.ст. 178, 182, 183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на неї процесуальні обов`язки, та не є явно непомірним, враховуючи фінансовий стан підозрюваної особи.
Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, та які передбачені пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК України.
Слідчий суддя переконаний, що з метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні (переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчиняти інші кримінальні правопорушення або продовжити протиправні дії , в яких підозрюється), а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваної, необхідним є покладення на неї обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України. Стороною захисту у судовому засіданні не було спростовано необхідність їх покладення на підозрюваного та не надано слідчому судді достатніх доказів, які б перешкоджали їх покладенню.
Тому, відповідно до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, для зменшення наведених вище ризиків на підозрюваного слід покласти наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; не відлучатись за межі території України, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 8 ч. 5 ст.194 КПК України, з урахуванням обставин кримінального провадження, має найменший вплив на реалізацію прав і свобод підозрюваної, отже таке втручання є розумним і співмірним для цілей цього кримінального провадження, з урахуванням його стадії. Такі обов`язки за своїм характером не будуть занадто обтяжливими для підозрюваного і здатні запобігти реалізації встановлених вище слідчим суддею ризиків.
Строк дії таких обов`язків слід визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 7 грудня 2022 року.
За наведених вище обставин подане клопотання слід задовольнити частково.
На підставі викладеного, керуючись статтями 182, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави у розмірі 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 992 400 грн, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві.
Покласти на підозрювану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;
- не відлучатись за межі території України, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного, у разі внесення застави, визначити до 7 грудня 2022 року.
Роз`яснити підозрюваній, що вона не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.
З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, у тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрювана, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваній та попередити заставодавця, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1