ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/47/22 Справа № 202/7721/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2022 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого, судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши заяви обвинуваченого ОСОБА_6 про необхідність проведення стаціонарної судової-психіатричної експертизи та доповнення до заяви про відвід складу суду у кримінальному провадженні за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_6 та прокурора, який брав участь у розгляді кримінального провадження судом першої інстанції, на вирок Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 05 лютого 2021 року стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпра, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Дніпровського апеляційного суду перебувають апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_6 та прокурора на вирок Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 05 лютого 2021 року у кримінальному провадженні за обвинувачення ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 345 КК України.

25 листопада 2022 року до Дніпровського апеляційного суду надійшла заява обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід колегії суддів від розгляду вищевказаних апеляційних скарг.

В обґрунтування своїх вимог обвинувачений ОСОБА_6 вказує на упередженість складу колегії суддів при розгляді даного кримінального провадження, вчинення членами колегії суддів кримінальних правопорушень, фальсифікації матеріалів кримінального провадження та постановлення завідома неправосудних рішень.

19 грудня 2022 року від обвинуваченого ОСОБА_6 до суду надійшли доповнення до заяви про відвід складу суду, доводи якої зводяться до незгоди з рішенням колегії суддів про повернення заяви про відвід судді ОСОБА_4 , в яких, зокрема містяться образливі вислови на адресу члена-колегії суддів, в тому числі й ненормативну лексику. Крім того, посилається на те, що знаходився у близьких стосунках із суддею ОСОБА_4 .

Крім зазначеного, на адресу Дніпровського апеляційного суду надійшла заява про необхідність проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи обвинуваченого ОСОБА_6 , в якій містять аналогічні вислови та нецензурна лексика на адресу члена колегії суддів ОСОБА_4 ..

Заслухавши думку прокурора, суд апеляційної інстанції вважає, що заява про необхідність проведення стаціонарної судової-психіатричної експертизи та доповнення до заяви про відвід складу суду підлягають поверненню з огляду на наступне.

Статтею 6 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод» встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відповідно до частин 1 і 2 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Конвенція 1950 року, ратифікована Законом від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, є одним із видів міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Крім цього, також ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У підпункті а п. 3 ст. 35 Конвенції визначено, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви.

Відповідно до положення п. 4 цієї статті Конвенції Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.

У розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп. а п. 3 ст. 35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (ухвали щодо прийнятності у справах Ржегак проти Чеської Республіки від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, Дюрінже та Грандж проти Франції від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, Guntis Apinis проти Латвії від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові у справі № 199/6713/14-ц зазначає, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до ст. 6 Закону України Про судоустрій і статус суддів, здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Прояв неповаги до суду чи суддів з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом (ст. 129 Конституції та ст. 50 Закону України Про судоустрій і статус суддів).

Повага до суду і його рішень зміцнюють державність, правопорядок і законність, та ведуть до справді правової держави.

Вимоги, яким повинна відповідати заява про відвід, визначені ст.ст. 75-80 КПК України. Крім того, загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

До того ж відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься повага до людської гідності.

Також положеннями ч. 1 ст. 11 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

При цьому, як убачається із ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Тобто на практиці в деяких випадках це може обумовити необхідність ухвалення рішень, які прямо не передбачені КПК України.

Таким чином, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Водночас використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють, оскільки вказані дії суперечать основним засадам (принципам) кримінального провадження, а також його завданню.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає, що зазначені в заявах обвинуваченого ОСОБА_6 про необхідність проведення стаціонарної судової-психіатричної експертизи та в доповненнях до заяви про відвід складу суду висловлювання щодо судді ОСОБА_4 є образливими, а заяви, що містять такі висловлювання, є неприйнятними.

За таких обставин, приймаючи до уваги вищезазначені положення нормативно-правових актів та практику ЄСПЛ, зокрема у справах Ржегак проти Чеської Республіки від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, Дюрінже та Грандж проти Франції від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, Guntis Apinis проти Латвії від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06, суд дійшов висновку, що використання особою у тексті апеляційної скарги неприпустимих та образливих висловлювань на адресу прокурорів, судів та суддів вказує на таке зловживання.

Враховуючи викладене, скарга або заява, з якої вбачається зловживання процесуальними правами, є неприйнятною та підлягає поверненню апелянту.

Вищезазначені висновки суду також узгоджуються з практикою Верховного Суду, зокрема, такі висновки зробила колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду в ухвалі від 30 червня 2021 року (пров. №51-3122ск21).

Зважаючи на вищезазначене, апеляційний суд дійшов висновку про необхідність повернення доповнення заяви ОСОБА_6 про відвід складу суду, а також заяви про призначення стаціонарної судової-психіатричної експертизи як таких, що не можуть бути визнані прийнятними для розгляду.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 369, 405, 407, 418 КПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Доповнення обвинуваченого ОСОБА_6 до заяви про відвід складу суду та заяву про призначення стаціонарної судової-психіатричної експертизи повернути особі, яка їх подала.

Надіслати обвинуваченому копію ухвали про повернення доповнення до заяви про відвід складу суду, а також заяви про призначення стаціонарної судової-психіатричної експертизи.

Повернення заяви не позбавляє права на повторне звернення до суду апеляційної інстанції в порядку та в строки, передбачені КПК України.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________

ОСОБА_2 Р ОСОБА_8 О ОСОБА_9