Справа№621/429/23
Провадження №1-кс/621/94/23
УХВАЛА

іменем України

17 лютого 2023 року м. Зміїв

Слідчий суддя Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:

16.02.2023 старший слідчий СВ відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у провадженні якого знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 15 лютого 2023 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України, звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: підземний кабель телекомунікаційного зв`язку "ОКТБг-М(1,5)П-2*12Е1-0,40F3,5/030419-24" фактичним власником якого є фізична особа підприємець ОСОБА_5 .

Клопотання було направлено до суду засобами поштового зв`язку 15.02.2022, що підтверджується відомостями направлення ТОВ "Нова Пошта" .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 14.02.2023 до чергової частини ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області зі служби 102 надійшло повідомлення, про те що в період з 31.01.2023 по 14.02.2023 на автошляху Харків-Зміїв-Балаклія 25 км в Чугуївському районі Харківської області невідома особа вчинила крадіжку інтернет кабелю інтернет провайдера PSN, власником якого є фізична особа підприємець ОСОБА_5 , чим спричинено матеріальної шкоди

15 лютого 2023 року відомості за даним фактом були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000065 з попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України.

14.02.2023 в ході огляду місця події відкритої ділянки місцевості автошляху Харків-Зміїв-Балаклія 25 км в Чугуївському районі Харківської області було виявлено та вилучено підземний кабель телекомунікаційного зв`язку "ОКТБг-М(1,5)П-2*12Е1-0,40F3,5/030419-24", після чого зазначений підземний кабель було оглянуто, упаковано в полімерний пакет з маркуванням "WAR1249404". та передано на зберігання до ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області.

15.02.2023 слідчим ВП №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області було винесено постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання, відповідно до якої вилучений в ході огляду місця події 14.02.2023 підземний кабель телекомунікаційного зв`язку "ОКТБг-М(1,5)П-2*12Е1-0,40F3,5/030419-24", визнано речовими доказами в кримінальному проваджені № 0000065.

Слідчий у судове засідання не з`явився, в клопотанні просив проводити судове засідання за його відсутності, на задоволенні клопотання наполягав.

Прокурор під час судового розгляду підтримав клопотання з підстав, викладених у ньому.

Власник майна ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, до канцелярії суду надав заяву відповідно до якої просив проводити розгляд клопотання за його відсутності, проти задоволення клопотання слідчого не заперечував.

Неявка учасників не перешкоджає проведенню розгляду клопотання.

Враховуючи незаявлення прокурором клопотання про фіксування, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, вислухавши думку прокурора, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно з частиною 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підтвердження клопотання надано копії матеріалів кримінального провадження: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 15.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України; копію протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 15.02.2023; копію протоколу допиту потерпілого від 15.02.2023; копію протоколу огляду місця події від 14.02.2023; копію постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 15.02.2023.

Частиною першою, пунктом 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: 7) арешт майна.

Відповідно до положень статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Метою накладання арешту на майно, зазначене у клопотанні, є збереженням речових доказів, а саме запобігання їх приховування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, відчуження.

Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Наданими до клопотання доказами підтверджується наявність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених статтею 132 Кримінального процесуального кодексу України.

Відсутні підстави вважати, що речі щодо яких вимагається арешт, вилучено з порушенням процесуальних норм.

Клопотання слідчого про накладення арешту на тимчасово вилучене майно відповідає вимогам частини 2 статті 171 Кримінального процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись статтями 107, 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт, який полягає у забороні відчуження та розпорядження, на вилучений під час огляду місця події 14.02.2023 підземний кабель телекомунікаційного зв`язку "ОКТБг-М(1,5)П-2*12Е1-0,40F3,5/030419-24" інтернет провайдера PSN фактичним власником якого є фізична особа підприємець ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт тимчасово вилученого майна підлягає виконанню негайно слідчим СВ відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 на якого покладено обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна, щодо якого застосовано арешт.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів зі дня її оголошення.

Слідчий суддя: