У Х В А Л А

30.03.2023 Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 одноособово перевіривши виконання вимог ст. 131-132, 170-171 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України за клопотанням слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_2 про арешт майна у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 липня 2022 року за № 0001759, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1, 4 ст. 358 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив:

до цього місцевого суду надійшло зазначене клопотання слідчого, котре погоджене з прокурором у кримінальному провадженні прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , й обґрунтоване тим, що майно вказане у клопотанні, а саме вилучене у ході обшуку 29 березня 2023 року у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слід арештувати, у порядку ч. 1 ст. 170 КПК в редакції Закону № 1019-VIII від 18.02.2016, оскільки воно відповідає критеріям ст. 98 КПК (мотивувальна частина звернення) та з метою забезпечення цивільного позову (розділ "прошу" у клопотанні).

Слідча суддя перевіривши виконання вимог ст. 131-132, 170-171 КПК за цим клопотанням, приходить до наступного.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК слідчий суддя встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в 72 години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Статтею 171 вказаного Кодексу визначено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Однак, у цьому випадку, установлено, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу.

Щодо арешту з метою збереження речових доказів

Так, у клопотанні про арешт майна не зазначено підстави арешту відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу згідно із Законом № 720-IX від 17.06.2020.

Так, заявники вмотивовують своє звернення з посиланням на положення ч. 1 ст. 170 КПК не у редакції Закону № 720-IX від 17.06.2020, тобто обґрунтовують клопотанням з посиланням на норму права, яка не є чинною, на момент його розгляду, а саме ч. 1 ст. 170 КПК в редакції Закону № 1019-VIII від 18.02.2016.

З рішення ВСУ у справі № 5-205кс15 слідує, що Кримінальним процесуальним законом України визначається порядок провадження в кримінальних справах, тобто порядок вчинення процесуальних дій і прийняття кримінальних процесуальних рішень.

Адже, на відміну від кримінального матеріального закону, кримінальний процесуальний закон не має зворотної дії навіть у тих випадках, коли його правила є більш сприятливі для учасників кримінального провадження.

Повернення процесу (процесуальних дій) неможливе, адже процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення (ст. 5 КПК України).

Процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії, апріорі, зРішення Конституційного Суду України у справі № 1-рп/99 від 09.02.1999 рокуубачається, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, а тому у світлі положень статті 58 Конституції України, дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

До звернення не додано ухвали суду постановленої у порядку ч. 3 ст. 233 КПК, за умови її наявності, хоча це питання є ключовим, позаяк у разі її відсутності настають наслідки описані в реченні 4 ч. 3 ст. 233 КПК, а не визначені ст. 170 КПК.

Щодо цивільного позову

У зверненні вказується в т.ч. […накласти арешт на майно з метою забезпечення цивільного позову…] (розділ "прошу" у клопотанні), однак в мотивувальній частині відсутні будь-які аргументи слушності дані дії з вказаною метою в розрізі норм ч. 6 ст. 170 КПК.

Отже, слідча суддя приходить до однозначного висновку, що дане клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим останнє підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години.

На підставі викладеного та керуючись ст. 170-173, 369-372, 376 КПК України, Суд постановив :

клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_2 про арешт майна у межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР 08 липня 2022 року за № 0001759, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1, 4 ст. 358 КК України, повернути прокурору Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 для усунення недоліків в сімдесят дві години з моменту отримання цього судового рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідча суддя ОСОБА_5