1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/3137/23 1-кс/335/1059/2023
14 квітня 2023 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, неодруженого, який не має на утримані неповнолітніх дітей, офіційно не працевлаштованого, який має середню освіту, зареєстрованого та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не засудженого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, -
В провадження Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшло вказане клопотання старшого слідчого слідчого відділення Відділу поліції №1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 строком на 60 днів, без визначення розміру застави.
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що 12 квітня 2023 року, приблизно о 01 годин 30 хвилин, під час дії воєнного стану, який з 24 лютого 2022 року за №64/2022, указом Президента України, введено на території України та в подальшому, відповідно до Закону України від 16 листопада 2022 року № 2738-ІХ воєнний стан було продовжено з 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись біля четвертого під`їзду буд. АДРЕСА_2 , під час конфліктної ситуації, яка виникла на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин між ним та раніше не знайомим йому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою вбивства останнього, використовуючи наявний у нього предмет схожий на ніж, який ОСОБА_4 утримував у правій руці, наніс множені проникаючі колото-різані поранення шиї та грудної клітини потерпілого, спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді правобічного пневмотораксу, проникаючі поранення живота, поранення правих верхніх та нижніх кінцівок, ЗЧМТ СГМ.
Після чого, ОСОБА_4 викинув знаряддя злочину та покинув місце його вчинення, виконавши всі дії, які вважав необхідними для вбивства потерпілого, але злочин не було доведено до кінця з причин, що не залежали від його волі, і в подальшому смерть потерпілого не настала, у зв`язку зі своєчасною госпіталізовано до лікувального закладу та наданням необхідної медичної допомоги.
Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими до суду, та вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також посилається на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам, тому просить клопотання задовольнити, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.
При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, вказуючи на конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного.
В судовому засіданні підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання слідчого.
Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання слідчого, просив обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
12.04.2023, в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчинені вказаного кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, було затримано, ОСОБА_4 .
Аналізуючи наведені стороною обвинувачення матеріали кримінального провадження можливо дійти висновку, що вони містять відомості про ймовірну причетність підозрюваного ОСОБА_4 до інкримінованого йому злочину, однак така причетність має бути перевірена органом досудового розслідування в рамках даного кримінального провадження.
Представлені докази на даному етапі не можуть стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Відтак, на даний час у кримінальному провадженні існують обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.
Виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів пов`язано із необхідністю запобігання ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.
Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені Кримінального процесуального кодексу України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клоот проти Бельгії» («Cloot v. Belgium», § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, підозрюваний ОСОБА_4 , офіційно не працевлаштований, усвідомлюючи тяжкість покаранняза вчинення ним особливо тяжкого злочину за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до п`ятнадцяти років, слідчий суддя приходить до висновку, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення покарання.
Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 , обізнаний про місце мешкання свідків, які своїми показаннями підтверджують причетність до скоєного підозрюваним особливо тяжкого кримінального правопорушення, та з метою уникнути від відповідальності може незаконно впливати на потерпілого та свідків шляхом вмовлянь, залякування, що є ризиком передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, ОСОБА_4 , офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела прибуткузалишаючись на волі, може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення чи закінчити дане кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, тому що обізнаний про місце мешкання та місце знаходження потерпілого, який на теперішній час перебуває на лікуванні,що є ризиком, передбаченим п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Враховуючи існування доведених прокурором та слідчим ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про причетність ОСОБА_4 до інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальних правопорушень, у вчиненні якого підозрюється, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому обирає йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 12.06.2023 року включно, тому клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Слідчий суддя при постановленні даної ухвали, керуючись ч. 3 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_15 при обранні запобіжного заходу, оскільки останньому повідомлено про підозру у вчиненні злочину із застосуванням насильства.
Керуючись ст.ст. 7, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 10.06.2023 року включно.
Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному, рахувати з 12 квітня 2023 року, тобто з дня затримання.
Визначити строк дії ухвали до 10 червня 2023 року включно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги не зупиняє виконання, ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1