У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

у складі учасників справи:

прокурора ОСОБА_3

підозрюваний ОСОБА_4

захисник ОСОБА_5

кримінальне провадження 1-кс/308/4948/22

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Ужгороді клопотання слідчий СВ Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000912 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Ужгород, Закарпатської області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не одруженого, тимчасово не працюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-

встановив:

19 грудня 2022 року слідчий СВ Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням погодженим прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000912 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.03.2022, який набрав законної сили, за ч. 2 ст. 309 КК України до покарання у виді штрафу 34 000 гривень на шлях виправлення не став та підозрюється у вчиненні нового злочину за наступних обставин:

Так, ОСОБА_4 , перебуваючи на подвір`ї загального користування будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, день та час придбав психотропну речовину, яка є метамфетаміном, масою 0,510392 г., і відноситься до психотропних речовин, обіг яких обмежено, яку привласнив з метою особистого вживання.

У подальшому, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, їх наслідки та бажаючи їх настання, порушуючи вимоги Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 15.02.1995, з метою особистого вживання за допомогою спеціального скляного пристрою зберігав при собі та зважував за допомогою електронних ваг психотропну речовину метамфетамін, в наслідок чого, на поверхні скляного пристрою та електронних ваг утворилася психотропна речовина, обіг якої обмежено метамфетамін, масою (в перерахунку на метамфетамін основу) 0,000522 г. та 0,000070. Відповідно маса метамфетаміну (в перерахунку на метамфетамін основу) становить 0,510392 г., що відповідно до наказу Міністерства охорони здоров`я України «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» № 188 від 01.08.2000, є розміром вказаної речовини, за який передбачена кримінальна відповідальність.

В подальшому ОСОБА_4 , незаконно, не маючи на те відповідного дозволу, перебуваючи в стані, викликаному вживанням наркотичних або інших одурманюючих речовин зберігав при собі вище вказану психотропну речовину, обіг якої обмежено, метамфетамін, до 13 години 49 хвилини, 10 серпня 2022 року, до моменту виявлення та вилучення працівниками поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області.

09 грудня 2022 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 09.08.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , висновком експерта № СЕ-19/107-22/7079-НЗПРАП від 09.09.2022, тим самим встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Тому підозрюваний ОСОБА_4 знаючи про тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчиняти нові кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, просила таке задовольнити з наведених у ньому підстав.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 зазначив, що підозрюваний свою вину визнає, процесуальна поведінка є належною, збирається пройти лікування, тому при вирішенні вказаного клопотання покладаються на розсуд суду.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого адвоката.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшла до наступних висновків.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризиків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені першою ст.177 КПК.

09 грудня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 Кримінального кодексу України, а саме: незаконне виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів без мети збуту вчинене повторно протягом року після засудження за цією статтею або якщо предметом таких дій були наркотичні засоби, психотропні речовини або їх аналоги у великих розмірах.

Обґрунтованість підозри містить у собі два аспекти. Перший стосується питання права: підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Другий стосується питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення. У Рішенні Нечипорук і Йонкало проти України(п. 175) ЄСПЛ вкотре повторив, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства).

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

При дослідженні доданих до клопотання доказів, суд приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України.

Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документами, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри, зокрема: протоколом огляду місця події від 09.08.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , висновком експерта № СЕ-19/107-22/7079-НЗПРАП від 09.09.2022 та іншими зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до частин 1, 2 статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запропонований запобіжний захід (домашній арешт) пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що домашній арешт вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рішення Великої Палати у справі Buzadji проти Республіки Молдова від 5 липня 2016 року, заява № 23755/07, параграф 104). Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Основними ризикам, на які посилається сторона обвинувачення у даному клопотанні є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, можливість незаконного впливу на свідків, потерпілих, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя врахував наявність ризиків, передбачених пунктами п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК, а саме:

- переховування від органу досудового розслідування та суду підтверджується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, в тому числі за аналогічні кримінальні правопорушення, тому існують ризики, що він не буде виконувати покладені на нього обов`язки та зможе переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання винним;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою зміни їх показань на свою користь. Це підтверджується тим, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває, свідки безпосередньо судом ще не допитувалися, а тому підозрюваний ОСОБА_4 має реальну можливість спілкуватися з безпосередніми свідками події, будь-яким чином впливати на них з метою зміни їх показів, що може перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування;

- вчиняти нові кримінальні правопорушення, оскільки раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності, що підтверджується наявною в матеріалах провадження довідкою УІТ ГУНП про наявність судимостей підозрюваного.

На підставі наведеного, зважаючи на необхідність дотримання цілей та загальних засад кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до переконання, що клопотання слідчого, погоджене прокурором, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період часу з 22.00 год. по 06.00 год. ранку наступного дня, без застосування електронних засобів контролю слід задовольнити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.176, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період доби з 22.00 год. 00 хв. вечора до 06.00 год. ранку наступного дня.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;

-утриматись від спілкування із свідками у вказаній справі.

Строк дії ухвали про перебування під домашнім арештом визначити до 20 лютого 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання вищезазначених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали було виготовлено та проголошено 23 грудня 2022 року о 09 год. 30 хв.

Слідчий суддя Катерина ДЕГТЯРЕНКО