Справа № 583/2641/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2022 р. м. Охтирка

Колегія суддів Охтирського міськрайонного суду Сумської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2

ОСОБА_3

за участі секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду №5 матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000574 від 16 жовтня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187, ч. 2 ст. 289 КК України,

УСТАНОВИВ:

07.07.2021 до суду надійшов обвинувальний акт у зазначеному кримінальному провадженні щодо вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187, ч. 2 ст. 289 КК України.

Розпорядженням голови Верховного Суду №14/0/9-22 від 25.03.2022 підсудність справ Охтирського міськрайонного суду Сумської області визначено за Шишацьким районним судом Полтавської області.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 13.06.2022 матеріали кримінального провадження направлено на розгляд до Котелевського районного суду Полтавської області.

Ухвалою Верховного Суду від 25.10.2022 кримінальне провадження направлене на розгляд Охтирського міськрайонного суду Сумської області.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 09.11.2022 призначене підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні. Крім того, прокурором заявлене клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано обвинувачується у скоєнні тяжкого та особливо тяжких злочинів, за які законом передбачене покарання, в тому числі, у вигляді довічного позбавлення волі, що свідчить про наявність ризику ухилення від суду. Обвинувачений може здійснити вплив на свідків, експерта у кримінальному провадженні, оскільки проживає з ними на території однієї області. Поведінка обвинуваченого, яка характеризується жорстокістю, зухвалістю, залишенням місця скоєння злочину, свідчить про наявність ризиків вчинення іншого кримінального правопорушення. Застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наведеним ризикам.

В підготовче судове засідання потерпілі та їх представник не з`явилися, представник потерпілих надав заяву про проведення підготовчого судового засідання за відсутності потерпілих та представника.

Обвинувачений та його захисник заперечили проти призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_7 подана скарга про визнання незаконним затримання ОСОБА_6 з тих підстав, що в протоколі затримання від 16.10.2020 вже містилися відомості про його підозру у скоєнні злочинів, визначених ч. 1 ст. 115 КК України та ст. 289 КК України, в той час як відомості щодо скоєння кримінального правопорушення, визначеного ст. 289 КК України ще не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також відсутні відомості про внесення повідомлення про скоєний злочин до Журналу єдиного обліку, що свідчить про незаконність затримання. Також, рішення щодо запобіжного заходу та продовження процесуальних строків приймалося не судом, визначеним законом, так як адреса юридичної особи органу досудового розслідування знаходилася в м. Полтава, а тому належним судом, який мав вирішувати порушені питання, є Октябрський районний суд м. Полтави, в той час як фактично клопотання розглядав Зарічний районний суд м. Суми. Тому просить встановити факт незаконного позбавлення волі ОСОБА_6 . Клопотання ОСОБА_6 вручалися у відсутності захисника, чим було порушене його право на захист.

Захисник також просить визнати незаконною постанову прокурора від 16.10.2020 про визначення підслідності, так як ОСОБА_6 являється військовослужбовцем та не виконував функції правоохоронного органу, а тому досудове розслідування здійснював неналежний орган з порушенням правил підслідності. Таким чином, проведення досудового розслідування з порушенням правил підслідності та вирішення процесуальних питань, в тому числі, щодо продовження строків досудового розслідування, неналежним судом тягне за собою недопустимість всіх зібраних доказів.

Крім того, затвердження обвинувального акту неналежним прокурором є підставою для повернення обвинувального акту, тому просить повернути обвинувальний акт прокурору.

Обвинувачений заявив клопотання про обрання йому запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавлення волі, а саме домашнього арешту у нічний час доби. Зазначає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом і може бути застосоване лише у випадках неможливості запобігти реальним ризикам, визначеним ст. 177 КПК України шляхом застосування менш жорстких запобіжних заходів. Однак прокурором не доведені реальні ризики, визначені ст. 177 КПК України та не надані докази в їх підтвердження. Ще під час досудового розслідування протягом 22.06.2021-28.06.2021 він перебував вдома і з`являвся на всі судові засідання, що підтверджує належну процесуальну поведінку. Крім того, він не є суспільно небезпечною особою, так як раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, з 01.02.2019 призваний на військову службу до лав Національної Гвардії України, приймав присягу. Має сина 3 років, який потребує його допомоги і виховання, також його допомоги потребують його батьки і його сім`я, які постраждали внаслідок війни. Вважає, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу висновок про сукупність ризиків має бути зроблений за сукупним аналізом його особи, а тому до нього не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, так як запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час є достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки. Крім того, вважає можливим застосування щодо нього застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Тому просить відмовити в задоволенні клопотання прокурора щодо запобіжного заходу у виді тримання під вартою та обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час.

Прокурор зазначив про відсутність порушень правил підслідності, так як обвинувачений є працівником військового формування з правоохоронними функціями і посилання захисника на незаконне затримання обвинуваченого та вирішення процесуальних питань не судом, визначеним законом, є необґрунтованими.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, колегія суддів приходить до таких висновків.

Главою 27 розділу IV КПК України врегульований порядок здійснення підготовчого провадження.

Положеннями ст. 314 КПК України визначені загальні повноваження суду під час проведення підготовчого судового засідання та визначений перелік можливих рішень суду за наслідками проведення підготовчого судового засідання.

Так, суд має право прийняти рішення, зокрема, про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта; повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам Кодексу.

Положеннями ст. 291 КПК України визначено вимоги до обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.

Так, обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу;

9) дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається:

1) реєстр матеріалів досудового розслідування;

2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;

3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу);

4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;

5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Таким чином, підставою для повернення прокурору обвинувального акту є його невідповідність вказаним вимогам, перелік яких є чітко визначеним та не підлягає розширеному тлумаченню.

Вимогам, викладеним в ст. 291 КПК України обвинувальний акт відповідає, а тому відсутні передбачені законом підстави для його повернення.

Крім того, колегія суддів вважає необхідним зауважити, що в разі повернення обвинувального акта прокурору його повноваження обмежені лише усуненням недоліків цього обвинувального акта, що відповідає висновками Верховного Суду, висловленими в постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 686/10785/16-к (провадження № 51-1321км22), від 18 жовтня 2022 року у справі № 753/6486/21 (провадження № 51-5845км21). Таким чином, навіть за умови констатації факту підписання обвинувального акту неналежним прокурором усунення такого недоліку, як проведення досудового розслідування з порушенням підслідності шляхом повернення обвинувального акта прокурору є неможливим.

Отже, повноваження органів та осіб, які здійснюють збирання доказів та дотримання ними порядку їх отримання є предметом дослідження під час здійснення судового розгляду по суті обвинувачення для встановлення відповідності доказів вимогам допустимості.

За таких обставин, вимоги захисника про повернення обвинувального акту не підлягають задоволенню як необґрунтовані, вимоги про визнання незаконною постанови про визначення підслідності, продовження строків тримання під вартою та строків досудового розслідування не судом, встановленим законом не підлягають задоволенню як передчасні, оскільки доводи захисника мають відношення до оцінки доказів вимогам допустимості, що є можливим лише на стадії судового розгляду під час дослідження доказів.

Дослідивши обвинувальний акт, колегія суддів встановила, що підстав для закриття кримінального провадження не вбачається, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України. Ухвалою Верховного Суду від 25.10.2022 кримінальне провадження направлене на розгляд Охтирського міськрайонного суду Сумської області.

Отже, обвинувальний акт може бути призначений до судового розгляду у відкритому судовому засіданні у складі колегії суддів.

Щодо вимоги захисника про визнання незаконним затримання ОСОБА_6 та встановлення факту незаконного позбавлення волі колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 КПК України затримання є тимчасовим запобіжним заходом, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно зі ст. 207 КПК України ніхто не може бути затриманий без ухвали слідчого судді, суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Як зазначено в ст. 208 КПК України, уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, у тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України.

За приписами ч. 4 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа, що здійснила затримання особи, повинна негайно повідомити затриманому зрозумілою для нього мовою підстави затримання та у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також роз`яснити право мати захисника, отримувати медичну допомогу, давати пояснення, показання або не говорити нічого з приводу підозри проти нього, негайно повідомити інших осіб про його затримання і місце перебування відповідно до положень ст.. 213 цього Кодексу, вимагати перевірку обґрунтованості затримання та інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження ОСОБА_6 було затримано на підставі ч. 1 ст. 208 КПК та при його затриманні слідчим було дотримано вимоги, передбачені ст. 208 КПК, про що відповідно до приписів ч. 5 зазначеної норми складено протокол від 16.10.2020, забезпечено присутність захисника.

Доводи захисника щодо незаконності затримання обвинуваченого внаслідок зазначення у протоколі його затримання від 16.10.2020 вказівки на підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України в той час як відомості до ЄРДР за вказаним фактом були внесені після фактичного затримання ОСОБА_6 , колегія суддів визнає необґрунтованими, оскільки на час його затримання були внесені відомості до ЄРДР за ч. 1 ст. 115 КК України та, як вбачається з витягу з ЄРДР, 16.10.2020 відповідно до рапорту слідчого під час досудового розслідування кримінального провадження №0000574 від 16 жовтня 2020 року було встановлено що ОСОБА_6 незаконно заволодів транспортним засобом, що стало підставою для внесення відомостей до ЄРДР за попередньою кваліфікацією ч. 2 ст. 289 КК України. Крім того, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення закінчений о 22.55 год, тобто на час закінчення складання протоколу відомості до ЄРДР за ч. 2 ст. 289 КК України вже були внесені.

За встановлених обставин затримання ОСОБА_6 відбулося на законних підставах.

Також колегією суддів визнаються необгрунтованими доводи захисника про незаконність утримання обвинуваченого під вартою в зв`язку з прийняттям рішення про обрання запобіжного заходу не судом, визначеним законом, оскільки прийняте рішення було предметом перегляду суду апеляційної інстанції та набрало законної сили.

За таких обставин вимоги захисника про визнання незаконним затримання ОСОБА_6 та встановлення факту незаконного позбавлення волі не підлягають задоволенню.

Щодо запобіжного заходу колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Положеннями ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання особи винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків,

Судом враховано, що згідно ч. 1, ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 22.06.2021 до ОСОБА_6 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. В подальшому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжувався до 18.12.2022.

При вирішенні вимог за клопотанням щодо запобіжного заходу колегією суддів враховано тяжкість злочину, у скоєнні яких обвинувачується ОСОБА_6 , які є тяжким та особливо тяжким; наслідки, що настали, у вигляді смерті людини, суспільну небезпечність вчиненого.

Судом враховано, що можливе покарання, що може бути призначене у разі визнання винуватим, свідчить про те, що існує ризик його ухилення від суду. Проживання на території однієї області зі свідками свідчить про наявність ризику незаконного впливу з боку обвинуваченого.

Суд дійшов висновку, що в силу приписів ч. 1 ст. 183 КПК України прокурор довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Крім того, щодо обвинуваченого відсутні обмеження щодо обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначені п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України.

Доводи обвинуваченого та його захисника висновків суду не спростовують.

Враховуючи, що ОСОБА_6 обгрунтовано обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, пов язаного з заподіянням смерті, відсутні підстави для призначення застави.

В силу положень ч. 4 ст. 196, ст. 197 КПК України строк тримання під вартою обвинуваченого слід визначити до 24.00 год. 11.02.2023.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 194, 196, 197, 314-316, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 про визнання незаконним затримання ОСОБА_6 , встановлення факту незаконного позбавлення волі, продовження строків тримання під вартою та строків досудового розслідування неналежним судом - відмовити.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 про повернення обвинувального акту - відмовити.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження №0000574 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187, ч. 2 ст. 289 КК України, у відкритому судовому засіданні на 19 грудня 2022 року о 14.00 год. в залі судових засідань Охтирського міськрайонного суду Сумської області за адресою: м. Охтирка, вул. Ярославського, 2 Сумської області.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати колегіально у складі трьох суддів.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження: прокурора, потерпілих, їх представників, захисника, конвоювати обвинуваченого.

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 24.00 год. 11 лютого 2023 року, з подальшим утриманням у Державній установі «Сумський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали - до 24.00 год. 11 лютого 2023 року.

В задоволенні клопотання обвинуваченого про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавлення волі відмовити.

Ухвала в частині вирішення питання щодо запобіжного заходу може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_8

Судді ОСОБА_9

ОСОБА_10 ОСОБА_11