Провадження №1-кс/389/252/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2023 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання слідчого СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУН ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , заявлене в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.02.2023 за №0000229, за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про проведення обшуку,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_4 , як сторона кримінального провадження, 27.02.2023 звернулася до суду з клопотанням про проведення обшуку території домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , в якому зареєстрований та яким фактично володіє і користується ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення. Одночасно слідчий просить поновити строк подачі клопотання, як такий, що пропущений з поважних причин.

Клопотання обґрунтоване тим, що 23.02.2023 до чергової частини СПД №1 (смт Олександрівка) ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення від ОСОБА_6 , про те, що в період часу з 19.02.2023 по 22.02.2023 невстановлена особа, в період воєнного стану, шляхом вільного доступу, з території її домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , здійснила крадіжку лому чорних металів, чим причинила останній матеріальних збитків на суму 600 грн.

Дане повідомлення зареєстроване в інформаційно-комунікативній системі «Інформаційний портал Національної поліції» СПД №1 (смт Олександрівка) ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУГІП в Кіровоградській області за №597 від 23.02.2023.

Проведеними слідчими (розшуковими) діями встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с.Цвітне, Олександрівського району, Кіровоградської області, українець, громадянин України, раніше не судимий, проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працюючий.

23.02.2023 під час проведення огляду місця події, території домоволодіння ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 в одному з приміщень домоволодіння виявлено та вилучено 1 чавунну ванну. Дозвіл на проведення вказаної слідчої дії було надано власником домоволодіння ОСОБА_5

23.02.2023 року було оглянуто та визнано речовим доказом: чавунну ванну вилучену під час огляду місця події 23.02.2023, домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно №323950231 від 24.02.2023 - власником домоволодіння, розташованого за адресою в АДРЕСА_1 , є ОСОБА_5 .

Згідно з довідкою №26 від 24.02.2023 виданою Олександрівською селищною радою Кропивницького ранону Кіровоградської області, ОСОБА_5 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

З урахуванням наявної інформації 23.02.2023 в період часу з 13.20 до 13.39 год. у відповідності до ч.3 ст.233 КПК України слідчим СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 проведено огляд місця події у невідкладних випадках, в результаті якого був проведений огляд території домоволодіння. розташованого за адресою: АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_5 . Вказана слідча дія була проведена без ухвали слідчого судді як винятковий випадок, оскільки існувала загроза збереженню майна, оскільки у любий момент ОСОБА_5 міг розпорядитись майном - речовим доказом, та виник ризик знищення чи приховання ним майна - речових доказів, підтверджуючих причетність до вказаного злочину.

Таким чином під час огляду місця події - території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено чавунну ванну. Вказана вилучена річь має значення речового доказу по кримінальному провадженню №0000229 та необхідна для проведення судової експертизи.

На обґрунтування пропуску строку подання до суду клопотання слідчий вказав, що відомості про вказаний злочин були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.02.2023 року о 08.26 год. та лише з того часу було можливо отримати відомості, щодо власника домоволодіння у якому проводився огляд місця події, з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Кіровоградського обласного об`єднання «Бюро технічної інвентаризації».

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав у повному обсязі та просив суд розглянути клопотання за його відсутності. З огляду на положення ч.4 ст.234 КПК України та засаду диспозитивності в кримінальному провадженні, згідно з якою учасники кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що передбачені КПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності дізнавача на підставі наданих матеріалів клопотання.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з протоколом огляду місця події від 23.02.2023, з 10:20 год до 13:39 год. 23.02.2023 було проведено огляд території домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , під час якого вилучено чугунку, емальовану ванну.

Підставою для проведення зазначеного огляду стали: рапорт та протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 23.02.2023, заявник ОСОБА_6 , яка повідомила, про те, що 19.02.2023 о 22:00 год. за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_8 скоєно крадіжку її особистих речей, що знаходилися в даному будинку, зокрема металевої ванни.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 24.02.2023, житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві власності ОСОБА_5 .

Відповідно до довідки Олександрівської селищної ради від 24.02.2023 за адресою АДРЕСА_1 , зареєстровані та проживають власник будинку ОСОБА_5 та його дружина ОСОБА_8 .

ОСОБА_5 надано дозвіл працівникам поліції на проведення огляду його домоволодіння, розташованого за вищевказаною адресою, про що свідчить долучена до клопотання заява за підписом останнього від 23.02.2023.

Відповідно до ч.1 ст.234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Обшук проводиться в тих випадках, коли є достатні підстави вважати, що знаряддя злочину, речі й цінності, здобуті злочинним шляхом, а також інші предмети і документи, які мають значення для встановлення істини в кримінальному провадженні, знаходяться в певному приміщенні або місці чи в якої-небудь особи.

Право на недоторканність житла це право, яке гарантує захист від втручань у володіння особи, забороняє безпідставне втручання в особисте життя людини, шляхом незаконних посягань нанедоторканність житлата іншого володіння людини. Право нанедоторканність житлає одним із найголовніших особистих прав.

Право особи на недоторканність житла закріплено у багатьох міжнародних документах. Йому присвячені ст.12 Загальної декларації прав людини 1948 року, у якій вказано, що нiхто не може зазнавати безпiдставного втручання у його особисте i сiмейне життя, безпiдставного посягання на недоторканність його житла, таємницю його кореспонденції або на його честь i репутацiю. Кожна людина має право на захист закону вiд такого втручання або таких посягань.

Стаття 17 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права вказує на те, що є необхідним забезпечення недоторканності житла.

Стаття 8 Конвенції про захист прав людини та основних свобод 1950 року закріплює, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції.

Статтею 30 Конституції України встановлено, що не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду та обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, закон допускає проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду та обшуку.

Відповідно до ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є забезпечення того, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя повинен здійснювати належний судовий контроль. у кожному випадку, у разі надходження клопотання про «легалізацію» обшуку чи огляду, необхідно перевірити, чи дійсно у слідчого, дізнавача були підстави для входження у інше володіння особи без ухвали слідчого судді, чи ні.

За змістом статей 223, 237 КПК огляд є слідчою (розшуковою) дією, що проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

У винятковому випадку, передбаченому ч.3 ст.233 КПК, слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами ст.234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді.

З аналізу ч.3 ст.233 КПК України вбачається, що слідчому надано право увійти до житла та проводити там обшук, огляд у випадку: 1)врятуванням життя людей та майна (наприклад, у квартирі чутні постріли, вибухи, відбувається вбивство, хуліганство, або у квартирі переховується небезпечний злочинець, а також якщо у квартирі пожежа, або існує інша загроза життю і здоров`ю людей, загроза знищення чи пошкодження їх майна. 2)безпосереднього переслідування особизлочинця (наприклад, особа, яка вбила іншу особу, забігла до своєї квартири і там переховується, або особа, як вчинила інше кримінальне правопорушення, намагається зникнути з місця події, та переховується у квартирі. Але важливо, щоб було переслідування та особа переховувалась, тобто безпосереднє переслідування. Якщо злочинець втік, і через тиждень встановлено, що він переховується за конкретною адресою, то проникнення у квартиру заборонено, оскільки відсутня ознака переслідування.

Наведені підстави для проникнення до житла особи є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягають.

З матеріалів клопотання вбачається, що вказана слідча дія була проведена з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя, об`єктів та предметів кримінального правопорушення, та так як існувала загроза знищення чи приховування, речових доказів, підтверджуючих причетність до вказаного злочину.

Однак, зазначене не є врятуванням майна та переслідуванням особи, в розумінні ч.3 ст.233 КПК України, тому слідчий суддя не вбачає правових підстав із зазначених підстав для проникнення у житло без ухвали слідчого судді. Існування обставин, передбачених вказаною нормою закону має бути саме на час початку проведення обшуку, а не в залежності від його результатів, навіть, якщо такі свідчать про злочин.

Отже, слідчим, не доведено, що проведення огляду було пов`язано із невідкладними випадками, передбаченими ч.3 ст.233 КПК України і пов`язаними з врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину.

Окрім того, слідчим не обгрунтовано необхідність звернення до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку з урахуванням того, що в матеріалах наявна письмова добровільна згода власника житла ОСОБА_5 на огляд його домоволодіння, в якому він фактично і проживає.

Згідно з ч.1 ст.233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільної згоди особи, яка ним володіє, або на підставі ухвали слідчого судді.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Право отримати дозвіл на проникнення виникає після отримання згоди володільця на проникнення, або на підставі ухвали слідчого судді у порядку передбаченому ст.234 КПК України.

Кожен порядок отримання дозволу на проникнення відрізняється один від одного як за процедурою, так і за суб`єктом який дає дозвіл на проникнення.

Слідчий самостійно обрав добровільний спосіб проникнення, отримав згоду власника, проник до житла, послідовно виконав весь алгоритм процесуальних дій притаманних для добровільного проникнення до житла.

З огляду на вказане, не існує законних підстав і потреб звертатись з клопотанням до слідчого судді після виконання слідчим порядку добровільного проникнення до житла.

Чинна редакція КПК України не передбачає процесуального поєднання двох різних способів для отримання дозволу на проникнення: 1) на підставі добровільної згоди володільця; 2) на підставі ухвали слідчого судді (ст.234-235 КПК України). КПК України не покладає на слідчого суддю обов`язок ухвалення судового рішення, після того як володілець дав добровільну згоду на проникнення.

Крім того, вказане клопотання подано до суду із суттєвим порушенням вимог ч.3 ст.233 КПК України.

Так, відповідно до ч.3 ст.233 КПК України у разі проникнення до житла чи іншого володіння особи у невідкладних випадках до постановлення ухвали слідчого судді, прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку.

Огляд місця події у невідкладних випадках проведено 23.02.2023, з даним клопотанням дізнавач звернувся до слідчого судді 27.02.2023. На обґрунтування поважності причин пропуску строку для звернення дізнавач вказує, необхідність витребування відомостей про власника об`єкта в якому проводився обшук.

Статтею 116 КПК України визначено, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Водночас, згідно з ч.1 ст.117 КПК України підлягає поновленню за клопотанням заінтересованої особи процесуальний строк, пропущений із поважних причин.

Доводи слідчого на обґрунтування пропуску строку, є не переконливими, оскільки інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності, з відомостями про власника домоволодіння, вже була сформована 24.02.2023 об 11:01:15.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя не вбачає підстав для проведення обшуку у невідкладних випадках, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 32, 110, 223, 233, 234, 235, 236 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання про проведення обшуку, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1