печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2, перевіривши клопотання адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про скасування арешту, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2022 року у кримінальному провадженні № 0000099 від 24.05.2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2022 року у кримінальному провадженні № 0000099 від 24.05.2022 року

Перевіривши клопотання про скасування арешту, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як визначено у ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 та п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Так, адвокат ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав до Печерського районного суду м. Києва клопотання про скасування арешту, проте, вказане клопотання останнім не підписано.

Отже, слідчий суддя не має можливості ідентифікувати особу, яка подала клопотання.

Згідно з п. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 3 Закону України «Про звернення громадян», заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Як визначено у ч. 7 ст. 5 Закону України «Про звернення громадян», письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати.

Крім того, відповідно до п. 4.4 розділу 4 Вимог до оформлювання документів Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації Державної уніфікованої системи документації Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003, чинного від 01.09.2003 року, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55, серед обов`язкових реквізитів, які має документ, є наявність підпису.

Згідно з ч. 8 ст. 5 Закону України «Про звернення громадян», звернення, оформлене без дотримання зазначених вимог, повертається заявнику з відповідними роз`ясненнями не пізніш як через десять днів від дня його надходження, крім випадків, передбачених частиною першою статті 7 цього Закону.

Аналогічне положення закріплене у п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, згідно якого скарга повертається, якщо, зокрема, скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Окрім того, згідно акту Печерського районного суду м. Києва від 19.09.2022 року, під час отримання вхідної поштової кореспонденції від адвоката ОСОБА_4 було виявлено відсутність додатків, а саме, договору купівлі-продажу від 18.05.2021 року, договору купівлі-продажу від 11.07.2014 року, договору купівлі-продажу від 11.07.2014 року.

Застосовуючи анологію закону, слідчий суддя вважає, що оскільки клопотання адвоката ОСОБА_3 не містить підпису, то слідчий суддя вважає, що його подано особою, яка не має права його подавати, відтак, клопотання слід повернути.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 9, 131, 174, 304 Кримінального процесуального кодексу України, ст.ст. 5, 7 Закону України «Про звернення громадян», слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про скасування арешту, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2022 року у кримінальному провадженні № 0000099 від 24.05.2022 року, - повернути адвокату ОСОБА_3.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_2