Справа № 212/83/23
У Х В А Л А

іменем України

20 січня 2023 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні №0000108 від 15.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19.01.2023 року слідчий ОСОБА_3 звернувся до суду із зазначеним клопотанням, в якому просив накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :04.011.0009 , площею 0,0201 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що є комунальною власністю, тобто належить на праві власності територіальній громаді в особі Криворізької міської ради, із обмеження права користування та розпорядження, відчуження.

В обґрунтування клопотання слідчий послався на необхідність такого арешту з метою забезпечення збереження речових доказів та запобігання його відчуженню.

Прокурор в судове засідання не з`явився, в своїй заяві просив розглянути клопотання у його відсутність.

Представник власника в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча був повідомлений належним чином про день, час та місце розгляду справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя розглядає зазначене клопотання у відсутність сторін.

З матеріалів клопотання вбачається, що 22.11.2022 державним реєстратором Глеюватської сільської ради Дніпропетровської області зареєстровано право приватної власності за ОСОБА_5 на об`єкт нерухомого майна нежитлову будівлю (напівзруйновану), площа основи 88,9 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 на земельній ділянці з кадастровим номером :04.011.0009 на підставі свідоцтва про право власності, без серії та номеру, виданого 25.07.1999 виконавчим комітетом Криворізької міської ради та технічного паспорту, серія та номер: ТІ01: НОМЕР_1 , виданий 22.11.2022 ЄДЕССБ.

Відповідно до копії довідки виданої КП «Криворізьке РБТІ» Дніпропетровської обласної ради від 21.11.2022, яка стала підставою для реєстрації права власності, начебто станом на 31.12.2012, нежитлова будівля, розташована в АДРЕСА_1 , зареєстрована на праві приватної власності в КП «Криворізьке РБТІ» ДОР» в реєстровій книзі 246-113п-113 на ім`я ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності, посвідченого 25.07.1999 Виконавчим комітетом Криворізької міської ради. Комунальним підприємством «Криворізьке РБТІ» ДОР» надано інформацію про те, що згідно архівних даних за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційна та інвентаризаційна справа не заводились.

У подальшому, встановлено що 11.09.2008 земельна ділянка з кадастровим номером :04:011:0009 виділялась ДРФ ДП «ЦДЗК» для будівництва та обслуговування адміністративних будинків, офісних будівель компаній, якій займаються підприємницькою діяльністю, пов`язаною з отриманням прибутку.

Також, ФОП « ОСОБА_6 » 22 листопада 2022 року складено технічний паспорт за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до якого вбачається що за зазначеною адресою розташована нежитлова будівля (напівзруйнована).

Відповідно до проведеного огляду 22.12.2022, встановлено що на земельній ділянці з кадастровим номером :04:011:0009 відсутні будь-які споруди, будівельні матеріали або залишки від будівель.

18.01.2023 на підставі ухвали слідчого судді здійснено тимчасовий доступ до речей та документів, що перебувають у володінні КП «Криворізьке РБТІ» ДОР, за результатами якого встановлено, що відносно об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 , відсутні будь-які дані, реєстраційна та інвентарна книга не заводилась, довідки про право власності не видавались.

Також, в реєстровій книзі №246 реєстраційні номери починаються з №57631, тобто 113п-113 не відповідає.

18.01.2023 року земельну ділянку з кадастровим номером :04:011:0009, площею 0,0201 га, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку;

відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження;

відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів;

відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу;

відповідно до п. 1 ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З врахуванням вищевикладеного слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим в своєму клопотання, в розумінні вимог статті 173 КПК України, доведені правові підстави для арешту зазначеного нерухомого майна, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, яке може мати значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, та достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Враховуючи викладене, а також застосовуючи принцип розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено та зазначено конкретні фактичні обставини, які виправдовують на даній стадії досудового розслідування такий спосіб втручання у права та інтереси осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт, тому вважає необхідним задовольнити клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :04:011:0009, площею 0,0201 га, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , що є комунальною власністю, тобто належить на праві власності територіальній громаді в особі Криворізької міської ради, із обмеженням права користування та розпорядження, відчуження.

У порядку ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1