Справа № 588/1461/22
провадження №1-кп/588/173/22
У Х В А Л А

про закінчення підготовчого провадження та

призначення до судового розгляду

27.12.2022 року Тростянецький районний суд Сумської області у складі

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м.Тростянці матеріали кримінального провадження відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 128, частиною 1 статті 263 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Ухвалою Тростянецького районного суду Сумської області від 27.12.2022 року у цьому кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 висловив думку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту та проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, зазначивши про відсутність на його думку підстав для прийняття судом рішень про повернення обвинувального акту прокурору, закриття кримінального провадження чи надіслання його за територіальної підсудністю до іншого суду.

Потерпіла ОСОБА_8 , обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 не заперечили проти призначення кримінального провадження до судового розгляду по суті.

Заслухавши учасників підготовчого судового засідання, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, суд вважає, що кримінальне провадження підсудне Тростянецькому районному суду Сумської області, під час підготовчого судового засідання не установлено підстав для прийняття рішень про закриття провадження, повернення обвинувального акту прокурору, а тому суд дійшов висновку про наявність підстав для призначення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з викликом учасників кримінального провадження.

Відповідно до статті 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Ураховуючи, викладене з метою отримання всієї інформації, яка характеризує обвинуваченого, суд вважає необхідним доручити представнику органу пробації скласти досудову доповідь щодо останнього.

Також прокурор ОСОБА_3 подав клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на два місяці без права внесення застави, яке мотивував тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні нетяжкого та тяжкого кримінального правопорушення. Обґрунтованість пред`явленого обвинувачення підтверджується на думку прокурора зібраними під час досудового розслідування доказами. Прокурор вважав, що існує ризик переховування обвинуваченого від суду та незаконного впливу на свідків та потерпілу, які в суді ще не допитані. В обґрунтування указаних ризиків прокурора посилався на тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , не має стійких соціальних зв`язків, має навички використання вогнепальної зброї. Ураховуючи викладене прокурор вважав, що ризики, які стали підставою для застосування до ОСОБА_4 на стадії досудового розслідування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшились, а більш м`який запобіжний захід не забезпечить своєчасний судовий розгляд у цьому кримінальному провадженні.

Потерпіла ОСОБА_8 просила застосувати більш м`який запобіжний захід до обвинуваченого, не пов`язаного із триманням під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечили проти клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили застосувати у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 23 год. до 06 год наступної доби. Обвинувачений зазначив, що не оспорює пред`явлене обвинувачення, проходить військову службу, указане житло належить його матері, також має повнолітню доньку, яка працює у м.Тростянець вчителем, в якої також може проживати. ОСОБА_4 зазначив, що має намір вирішити питання компенсації потерпілій заподіяної шкоди, після заподіяння їй вогнепального поранення з місця події не тікав, викликав для ОСОБА_8 швидку медичну допомогу. Захисник ОСОБА_5 зазначив, що обвинувачений під час досудового розслідування брав участь у всіх слідчих діях, у тому числі у слідчих експериментах, повідомив про всі обставини вчиненого. Оскільки обвинувачений є військовослужбовцем, то після окупації знайшовши патрони, залишив їх на зберігання для їх використання з метою захисту.

Вирішуючи клопотання сторони обвинувачення та сторони захисту стосовно запобіжного заходу, суд виходить з таких мотивів.

За приписами частини 3 статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Судом установлено, що ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Сумської області від 01 листопада 2022 року на стадії досудового розслідування до ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 28 грудня 2022 року.

Постановою заступника керівника Охтирської окружної прокуратури ОСОБА_3 від 21.12.2022 року склад кримінального правопорушення за частиною 2 статті 15, частиною 1 статті 115 КК України, у вчиненні якого підозрювався ОСОБА_4 перекваліфіковано на статтю 128 КК України.

На цей час ОСОБА_4 обвинувачується у незаконному придбанні та зберіганні по АДРЕСА_3 патрону калібру 5,45х39м, які призначені для стрільби з бойової нарізної вогнепальної зброї, а також обвинувачується в тому, що 29.10.2022 близько 19 год. 30 хв у будинку господарства по АДРЕСА_2 під час сварки на ґрунті особистих неприязних відносин із своєю співмешканкою ОСОБА_8 необережно натиснув на спусковий гачок автомата АК-74 № НОМЕР_1 від чого відбулось три постріли, а ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження, які по тривалості розладу здоров`я кваліфікуються, як тілесне ушкодження середньої тяжкості.

Указані діяння стороною обвинувачення кваліфіковано за статтею 128, частиною 1 статті 263 КК України.

Відповідно до статті 12 КК України кримінальне правопорушення за статтею 128 КК України є нетяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 2 років, а кримінальне правопорушення за частиною 1 статті 263 КК України належить до тяжких злочинів, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина перша статті 194 Кримінального процесуального кодексу України).

Слід зазначити, що судом не надається оцінка наявності обґрунтованості підозри у вчиненні інкримінованих обвинуваченим кримінальних правопорушень, оскільки в силу положень частини другої статті 42 Кримінального процесуального кодексу України ОСОБА_4 наразі перебуває у статусі обвинуваченого і оцінку обґрунтованості підозри щодо них раніше надавав слідчий суддя.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що на теперішній час продовжують існувати такі ризики, що визначені у частині першій статті 177 Кримінального процесуального кодексу України: ризик переховування від суду; ризик впливу на свідків, потерпілих.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

В обґрунтування ризику переховування ОСОБА_4 від суду прокурор посилається на відсутність міцних соціальних зв`язків та тяжкість покарання у виді позбавлення волі, яке йому загрожує у разі визнання винним у пред`явленому обвинуваченні.

Судом установлено, що ОСОБА_4 раніше не судимий, у квітні 2022 року був призваний на військову службу, призначений на посаду головного сержанта-командира першого відділення охорони третього взводу охорони роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем служби характеризується позитивно, перебував в зоні АТО. До затримання як підозрюваного 29.10.2022 року проживав із ОСОБА_8 у належному їй будинку по АДРЕСА_2 . Обвинувачений має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де з його слів проживає мати.

Обвинувачений на обліках у лікаря-психіатра та нарколога не перебуває, до адміністративної відповідальності не притягався, не перебуває на профобліках у відділенні поліції.

Ураховуючи викладені обставини, які характеризують особу обвинуваченого та його репутацію, з огляду на те, що ОСОБА_4 до затримання не вчиняв дій із переховування, забезпечив виклик після заподіяння поранень ОСОБА_8 необхідних служб, брав участь у всіх слідчих діях та сприяв проведенню досудового розслідування, що підтвердив прокурор у судовому засіданні, тому суд дійшов висновку, що ризик переховування обвинуваченого від суду існує, проте є незначним, тому не зможе продовження перебування його під вартою.

Оцінюючи можливість впливу на свідків суд виходить із передбаченої Кримінальним процесуальним кодексом України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками та потерпілими, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини перша та друга статті 23, стаття 224 Кримінального процесуального кодексу України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 Кримінального процесуального кодексу України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина четверта статті 95 Кримінального процесуального кодексу України).

За таких обставин, ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень та дослідження їх судом.

Вказане дає підстави обґрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу зі сторони зацікавлених осіб на свідків та потерпілих з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на свідків та потерпілу у цьому кримінальному провадженні не зменшився та продовжує існувати, що обумовлює необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу з метою запобігання цьому ризику. Проте указаний ризик на переконання суду може бути нівельований більш м`яким запобіжним заходом.

Сторона захисту просила суд застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до частин першої та другої статті 181 Кримінального процесуального кодексу України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Обвинувачений має постійне місце проживання у с.Люджа, де проживає його мати, що вказує на можливість перебування його під домашнім арештом.

Ураховуючи викладене, думку потерпілої, суд приходить до висновку, що застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у нічний час у період дії комендантської години буде достатнім для забезпечення виконання ним покладених процесуальних обов`язків, буде пропорційним та запобігатиме установленим ризикам.

При цьому для забезпечення дієвості запобіжного заходу та запобігання існуючим ризикам на обвинуваченого слід покласти обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися за межі Охтирського району Сумської області без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання; 4) утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілою з приводу обставин кримінального провадження.

Отже, клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід залишити без задоволення, а клопотання обвинуваченого та його захисника слід задовольнити.

За таких обставин, керуючись положеннями статей 181-184, 194, 197, 314-315, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000384 від 29.10.2022 відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 128, частиною 1 статті 263 КК України на 09 годину 30 хвилин 06 січня 2023 року, який відбудеться у залі судових засідань Тростянецького районного суду Сумської області (вул. Миру, 9, м. Тростянець, Сумська область).

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без задоволення.

Клопотання обвинуваченого та захисника про зміну запобіжного заходу - задовольнити.

Змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 23 год. 00 хв до 06 год 00 хв. наступної доби.

Звільнити обвинуваченого ОСОБА_7 з-під варти для прибуття до місця проживання за адресою житла, яке йому заборонено залишати.

Строк дії запобіжного заходу визначити до 27 лютого 2023 року включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 такі обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися без дозволу суду за межі Охтирського району Сумської області;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 , зі свідками ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 з приводу обставин кримінального провадження.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про зміну запобіжного заходу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Копію ухвали про зміну запобіжного заходу негайно після її оголошення надіслати до Державної установи «Сумський слідчий ізолятор», а також вручити обвинуваченому.

Доручити уповноваженому представнику Охтирського районного сектору №1 філії ДУ «Центр пробації» в Сумській області скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_7 у строк до 20 січня 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Викликати в судове засідання прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1 статті 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1