Справа № 939/1872/22
УХВАЛА

Іменем України

21 березня 2023 рокуБородянський районний суд

Київської області в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 , в режимі відеоконференції з приміщення ДУ "Київський слідчий ізолятор",

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілої - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Бородянського районного суду в смт Бородянці Бучанського району Київської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002082 від 21 вересня 2022 року, про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Загальці Бородянського району Київської області, громадянина України, який проживає в АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в :

Відповідно до обвинувального акта, ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення за таких обставин.

15 вересня 2022 року, близько 22-ї години 30 хвилин, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , які перебували у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , після розпиття алкогольних напоїв, на ґрунті ревнощів, виник словесний конфлікт, під час якого в ОСОБА_4 виник кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне заподіяння ОСОБА_7 тілесних ушкоджень. Реалізуючи свій кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне заподіяння тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 , знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи в тому ж місці і в той же час, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у виді заподіяння умисного тілесного ушкодження ОСОБА_7 , стягнув останню з ліжка та завдав їй не менше одинадцяти ударів правою ногою в область обличчя, голови, живота, грудної клітки, тулуба та нижніх кінцівок, внаслідок чого ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження у вигляді садна лоба зліва і в центрі підборіддя, множинні синці верхньої повіки лівого ока, верхньої повіки правого ока, вилиці справа, бокової поверхні грудної клітки, живота і тазу зліва, передньої поверхні правого коліна, передньої поверхні лівого коліна, множинні переломи ребер: справа - 6,7,8,9 на межі хряща і кістки, без крововиливів, 8, 9,10 по лопатковій лінії з крововиливами в м`язи, зліва-6 на межі хряща і кістки без крововиливів, 7, 8, 9, 10 по асередньо-ключичній лінії без крововиливів з явищами незначного гематоракса, правобічна пневмонія з фіброзним плевритом, розриви правої і лівої долі печінки, розрив брижи тонкого кишковика з явищами гнійного запалення очеревини, гематоми під очеревиною в ділянці лівої клубової кістки, набряк-набухання головного мозку, нерівномірне кровонаповнення внутрішніх органів з ознаками порушення реологічних властивостей крові та розвитком ДВЗ-синдрому.

Закрита травма живота і грудної клітки мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень. Синці і садна голови і нижніх кінцівок мають ознаки легких тілесних ушкоджень.

Смерть ОСОБА_7 настала у реанімаційному відділенні комунального некомерційного підприємства Бородянської селищної ради "Бородянська центральна районна лікарня" 21 вересня 2022 року від поєднаної травми живота і грудної клітки, ведучою серед якої є закрита травма живота у вигляді множинних розривів печінки і тонкого кишковика, що ускладнилася гнійно-некротичним запаленням (перитоніт), яке і є безпосередньою причиною смерті. Травма живота і грудної клітки знаходиться в прямому причинному зв`язку з настанням смерті ОСОБА_7

За ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 вересня 2022 року відносно ОСОБА_4 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 29 листопада 2022 року.

За ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 листопада 2022 року відносно ОСОБА_4 був продовжений строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 25 грудня 2022 року.

За ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 грудня 2022 року обвинуваченому ОСОБА_4 був продовжений застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19 лютого 2023 року.

За ухвалою підготовчого судового засідання Бородянського районного суду Київської області від 07 лютого 2023 року обвинуваченому ОСОБА_4 була продовжена дія обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 06 квітня 2023 року.

В судовому засіданні прокурор Бучанської окружної прокуратури ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Клопотання обґрунтовував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, і за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його судом винуватим, обвинувачений ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може переховуватися від суду та незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння, залякування на свідків, які ще не допитані у цьому кримінальному провадженні, з метою надання ними неправдивих показів, так як проживає зі свідками в одному населеному пункті. Також, враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_4 за місцем проживання характеризується посередньо, ніде не працює, неодружений, родини не має, на утриманні дітей не має, постійного джерела доходів також не має, на думку прокурора, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам і виконанню обвинуваченим покладених на нього обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_4 дії запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою строком на два місяці.

Обвинувачений ОСОБА_4 просив надати йому можливість бути на свободі.

Захисник - адвокат ОСОБА_5 заперечувала проти клопотання прокурора та просила змінити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт за місцем постійного проживання.

Потерпіла ОСОБА_6 заперечувала щодо зміни обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт та підтримала клопотання прокурора.

Вислухавши думки учасників судового провадження, оглянувши матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3)вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5)наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6)репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7)майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8)наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9)дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10)наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11)розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12)ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до вимог пунктів 1, 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Тримання під вартою завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні вчиненню особою правопорушення чи ухиленню від правосуддя після вчинення злочину з тією метою, щоб особа, яка обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, постала перед компетентними органами.

Оцінюючи викладене, суд вважає, що тяжкість і обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватими, враховуючи дані про особу обвинуваченого, який ніде не працює, не має постійного джерела доходів, свідчать про наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідка з метою уникнути кримінальної відповідальності, і застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання цим ризикам, а тому суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора і продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах двох місяців.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Задовольняючи клопотання про продовження строку тримання під вартою, суд вважає за необхідне, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, не визначати обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні правопорушення, що спричинило смерть потерпілої.

Керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 197, 199, 331 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити дію обраного відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Київський слідчий ізолятор" до 20 травня 2023 року

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копії ухвали суду.

Головуючий-суддяОСОБА_8