Справа № 686/9816/22
УХВАЛА

Іменем України

14 листопада 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача СД ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 погодженого з прокурором, про тимчасовий доступ до документів, у кримінальному провадженні № 0000363 від 09.05.2022 року,

ВСТАНОВИВ:

14.11.2022 року дізнавач СД ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором окружної прокуратури м. Хмельницького ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до документів, які знаходяться у володінні АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування даного клопотання дізнавачем зазначено, що 26.04.22 року ОСОБА_5 , знайшов оголошення на сайті « ІНФОРМАЦІЯ_2 », в акаунті «автопригон з Європи» на якому було багато різних оголошень про продаж автомобілів, знайшовши оголошення яке його зацікавило про продаж автомобіля «МіtsubishiL200» 2001 року випуску, ОСОБА_5 , вирішив здійснити покупку даного авто. Надалі ОСОБА_5 , зателефонував за номером телефону « НОМЕР_1 » який був зазначений в оголошенні, дана особа представилася ОСОБА_6 та повідомила, що також являється волонтером та здійснює пригоном автомобілів з Європи. В подальшому з ним узгодили деталі та домовилися що за суму 3000 доларів разом з послугою пригону ОСОБА_5 , повідомив що купить даний автомобіль. При цьому ОСОБА_7 скинув йому на месенджер «VIBER» фото свого паспорта на імяСпринчанаІгора ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 , серія НОМЕР_2 , виданий Герцаївським РВ УМВС України в Чернівецькій області 01.11.2005 та номер банківської картки № НОМЕР_3 « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на ім`я ОСОБА_9 , як пояснив останній ця картка належить фірмі яка займається пригоном, у свою чергу ОСОБА_5 , добровільно переслав йому свої паспортні дані оскільки на ньог мали оформити даний автомобіль. Надалі ОСОБА_7 повідомив що потрібно внести аванс у сумі 500 доларів США (16000 грн), послуга за пригон автомобіля, даний переказ ОСОБА_5 , здійснив зі своєї картки « ІНФОРМАЦІЯ_5 » № НОМЕР_4 на номер банківської картки № НОМЕР_3 « ІНФОРМАЦІЯ_4 », всі наступні платежі які ОСОБА_5 , здійснював на картку « ІНФОРМАЦІЯ_4 », здійснивши платіж він написав sms, у якому повідомив для що здійснив оплату, на що останній відписав що оплату отримав і він буде займатися пригоном. Через декілька годин з гр. ОСОБА_5 , зв`язалася особа на ім`я ОСОБА_10 , та повідомив що він працює у даній фірмі яка спеціалізується на пригоні авто та повідомив що пригоном авто яке замовив буде займатися безпосередньо він. Надалі через 30 хвилин до нього знову зателефонував ОСОБА_10 , та повідомив що потрібно знову переслати кошти, пояснюючи це тим що потрібно внести заставу на кордоні, але при подальшому спілкуванні ОСОБА_5 , дізнався що у них немає коштів щоб викупити даний автомобіль, оскільки потерпілому цей автомобіль був потрібний, ОСОБА_5 , повідомив що перешле кошти у сумі 950 доларів США (30400 грн.), переславши кошти з своєї картки « ІНФОРМАЦІЯ_6 » № НОМЕР_5 на номер банківської картки № НОМЕР_3 « ІНФОРМАЦІЯ_4 , він знову написав sms повідомлення про оплату, яку вони підтвердили. Цього самого дня близько 19.00 год., до ОСОБА_5 , знову зателефонував ОСОБА_10 та повідомив що потрібні кошти на лафет для привозки автомобіля та на сертифікацію, в подальшому він повідомив що у законодавстві сталися зміни та з пригоном авто виникають проблеми, оскільки вони везуть багато авто та у них невистачає коштів для їх викупу. Тому потерпілий погодився переслати суму яку він просив, а саме 1280 доларів США двома платежами сумами 25000 грн та 15960 грн, зі своєї картки « ІНФОРМАЦІЯ_5 » № НОМЕР_4 на номер банківської картки № НОМЕР_3 « ІНФОРМАЦІЯ_4 », надалі дані особи перестали виходити на зв`язок. В подальшому було здійснено тимчасовий доступ до речей і документів які знаходяться у володінні « ІНФОРМАЦІЯ_4 » по картковому рахунку НОМЕР_3 та вставлено що кошти з даної картки пересилались на іншу карту № НОМЕР_6 належну « ІНФОРМАЦІЯ_7 »

На даний час з метою встановлення особи, яка вчинила кримінальний проступок, виникла необхідність в отриманнідокументів від голови правління АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_5 », що розташоване в АДРЕСА_1 з можливістю отримання інформації в Хмельницькій філії АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_5 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , а самероздруківки про рух коштівпо банківськомукартковомурахунку НОМЕР_6 в період часу з 00.00 год. 26.04.2022 по час виконання ухвали долучення відеоматеріалів, які підтверджують зняття коштів з рахунків.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, проте зазначив, що просить розглянути клопотання за його відсутності та задоволити його вимоги.

Вивчивши надані матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Дізнавачем наведено підстави, передбачені ч.2, 5 ст.163 КПК України, зокрема, що документи, доступ до яких він просить надати, в сукупності з іншими речами та документами кримінального провадження, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, можуть бути використані як доказ в кримінальному провадженні, існує загроза знищення вказаних документів, тому слідчий суддя розглядає клопотання без виклику представників осіб, у володінні яких знаходяться документи.

Натомість, відповідно до пунктів 5 та 6 ч.2 ст.160 КПК України у клопотанні повинно бути зазначено зокрема значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні та можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Приписами частин 5 та 6 ст.163 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи:

1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи;

2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні;

3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

У своєму клопотанні дізнавач просить надати доступ до відеозаписів з камер відеоспостереження, які фіксували зняття коштів в банкоматі в період часу з 00.00 год. 26.04.2022 року по час виконання ухвали.

Частинами першою та другою ст. 99 КПК України визначено, що документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить відомості, зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо, котрі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. До документів, за умови наявності в них відомостей, передбачених ч. 1 цієї статті, можуть належати матеріали фотозйомки, звукозапису, відеозапису та інші носії інформації (у тому числі електронні). Отже, матеріали відеозйомки (у тому числі відеозйомки з камер спостереження) є документами, а тому мають бути отримані у процесуальній формі, що передбачена для документів.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22 травня 2003 року № 851-IVу випадку зберігання інформації на кількох електронних носіях кожний з електронних примірників вважається оригіналом електронного документа.

Матеріальний носій - лише спосіб збереження інформації, який має значення тільки коли електронний документ виступає речовим доказом. Головною особливістю електронного документа є відсутність жорсткої прив`язки до конкретного матеріального носія. Один і той же електронний документ (відеозапис) може існувати на різних носіях. Всі ідентичні за своїм змістом примірники електронного документа можуть розглядатися як оригінали та відрізнятися один від одного тільки часом та датою створення.

Указане відповідає правовому висновку Верховного Суду у постанові від 10.09.2020 за наслідком розгляду справи № 751/6069/19.

Відповідно до ч. 2 ст. 93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Отже, отримання тимчасового доступу до речей і документів та можливість визнання таких речей та/або документів речовими доказами у кримінальному провадженні має бути проведена із дотриманням визначеної законом процедури.

Разом із цим, тимчасовий доступ до речей та документів не є інструментом збору доказів.

Тому його застосування можливе виключно за умови, коли сторона кримінального провадження зіткнулася з труднощами в зборі доказів, які, зокрема, можуть убачатись в існуванні певних заборон для розголошення даних, або володільці речей та документів відмовляються добровільно надати необхідні докази.

Водночас тимчасовий доступ можливий лише в рамках наявного кримінального провадження, його застосування має відповідати його інтересам, а використання такого інструменту доступне виключно стороні кримінального провадження.

Отже, належними способами отримання речей і документів крім тимчасового доступу до них на підставі ухвали слідчого судді є визначені ст..93 КПК України способи збирання доказів, серед яких витребування інформації від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей.

Про допустимість отриманих у такому порядку відомостей свідчить і судова практика.

У постанові від 15.05.2018 р. за результатом розгляду справи № 713/1622/16-к Верховний Суд дійшов висновку про те, що суди першої та апеляційної інстанції визнали обґрунтовано визнали належним і допустимим доказом відео з камери телефону обвинуваченої, яке вона надала до суду та яким підтверджено, що нею не вчинялось інкримінованих їй дій.

Верховний Суд в ухвалі від 25.03.2019 р.( Справа №754/2178/18) зазначив, що спростовуючи твердження захисника щодо отримання відеозапису за яким була проведена автотехнічна експертиза, поза межами правового поля, апеляційний суд встановив, що старшим слідчим слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві 25 вересня 2017 року до генерального директора ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_8 » було направлено запит про надання відеозапису з вебкамер №6 та АДРЕСА_3 за 27 вересня 2017 року в період часу з 06:00 по 07:00. На виконання цього запиту генеральним директором ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_8 » було надано запитуваний відеозапис.

В подальшому, 29 вересня 2017 року старшим слідчим СУ ГУ НП у м. Києві було складено протокол огляду та перегляду цифрового носія інформації та винесено постанову про приєднання до кримінального провадження відеозапису, на якому видно механізм скоєння ДТП, і в подальшому вищевказаний відеозапис, який міститься на цифровому носії інформації CD-R диску визнано документом та приєднано до матеріалів кримінального провадження №0001020.

З огляду на викладене, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку, що долучення слідчим до матеріалів кримінального провадження відеозапису з вебкамер № НОМЕР_7 та АДРЕСА_3 за 27 вересня 2017 року в період часу з 06:00 до 07:00 було здійснено у передбачений КПК спосіб. З вказаним висновком погоджується й Верховний Суд.

Слідчий суддя звертає свою увагу на те, що жодних відомостей, які б давали обґрунтовані підстави вважати, що дізнавач вживав заходів для отримання зазначених відеозаписів у особи, яка ними володіє та обґрунтування труднощів їх отримати у визначений КПК України спосіб без відповідної ухвали слідчого судді, матеріали клопотання не містять. .

За таких обставин, дана вимога в клопотанні є передчасною і такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.163, 164 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Надати дізнавачам СД Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_3 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 або за дорученням ініціатора клопотання, уповноваженій на те особі оперативного підрозділу дозвіл на тимчасовий доступ у даному кримінальному провадженні до речей та документів з можливістю їх вилучення, які містять інформацію про:

1.виписки (руху коштів) по картковому рахунку № НОМЕР_6 із зазначенням всіх суб`єктів, об`єктів контрагентів, що отримували кошти (дати проведення операцій, МФО Банку, отримувачі коштів та назва СПД);, відкритому в АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_5 », по вказаному рахунку у період часу 00.00 год. 26.04.2022 по час виконання ухвали.

2.документів, які містять інформацію про особу якою було відкритого банківську картку № НОМЕР_6 АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_5 », з долученням копій документів на основі яких було відкрито рахунок;

В решті вимог-відмовити.

Службовим та посадовим особам Хмельницької філії АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_2 забезпечити тимчасовий доступ до вищезазначених речей з можливістю їх вилучення.

Ухвала діє по 14.01.2023 року.

Відповідно до ст.166 КПК України у разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями цього Кодексу з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя