Провадження №1-кс/760/2747/23
Справа №760/5810/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Києві скаргу Адвокатського бюро «ОСОБА_3» в особі адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 від 10.03.2023 року про часткову відмову у задоволенні клопотання,

ВСТАНОВИВ:

Скаржник звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 від 10.03.2023 року про часткову відмову у задоволенні клопотання.

Скарга обґрунтована тим, що 08.03.2022 року адвокатом ОСОБА_3 поштою та на мобільний додаток WhatsApp слідчій направлено клопотання про проведення ряду слідчих дій за №55 від 04.03.2023 року.

11.03.2023 року старша слідча в ОВС ГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 вручила адвокату ОСОБА_3 постанову про часткову відмову у задоволенні клопотання від 04.03.2023 року.

Заявник вважає таку постанову необґрунтованою, з урахуванням чого просив скаргу задовольнити.

Скаржник просив скаргу розглядати без його участі.

Слідча в судове засідання не з`явилась, що не є перешкодою для розгляду даної справи по суті у відповідності до ч. 3 ст. 306 КПК України.

Крім того, 20.03.2023 року від слідчої надійшли заперечення проти задоволення скарги в якій вона зазначила, що подане клопотання адвокатом ОСОБА_3 спрямоване лише на затягування процесу та спробою маніпулювання органом досудового розслідування.

Вивчивши та дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій (крім внесення відомостей до ЄРДР та повернення тимчасово вилученого майна), є третім, комплексним видом бездіяльності, оскарження якої допускається відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України та передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

В ході судового розгляду скарги встановлено, що СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000326 внесеного до ЄРДР 07.09.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 436-2 КК України.

08.03.2023 року від захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 у мобільному додатку WhatsApp слідчому надійшло клопотання про проведення слідчих дій вих. №55 від 04.03.2023 року.

Постановою старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 від 10.03.2023 року частково відмовлено у задоволенні клопотання.

Скаржник вважає вказану постанову необґрунтованою та посилається на те, що слідчим безпідставно відмовлено в клопотанні сторони захисту внаслідок чого відмовлено у призначенні стаціонарної судово-психіатричної експертизи, відмовлено в призначенні телекомунікаційної експертизи, а також психолого лінгвістичної.

Однак, слідчий суддя вважає вказані твердження необґрунтовані, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника, слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Слідчий суддя, при розгляді даної категорії скарг, повинен перевірити не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінити такі клопотання на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим чи прокурором.

Вищий спеціалізований суд України, в узагальненнях щодо практики розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, зазначав, що при розгляді скарг на відмову в задоволенні клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій слідчим суддям необхідно співвідносити вимоги ст. 220 КПК України з іншими процесуальними вимогами щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадження. Тому необхідно брати до уваги те, що процесуальне законодавство не передбачає обов`язку посадових осіб органів досудового розслідування вчиняти всі дії, які ініціюються учасниками кримінального провадження, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути недоцільними, а інколи - передчасними або взагалі перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження.

Як встановлено в ході судового розгляду скарги, за результатом розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 слідчим встановлено, що під час проведення слідчих дій отримано характеризуючи матеріали щодо підозрюваного ОСОБА_4 та згідно довідки ОСОБА_4 не стоїть на обліку у лікаря психіатра.

Тому, у клопотанні про призначення стаціонарної судово-психіатричної експертизи слідчим правомірно було відмовлено.

Що стосується іншої частини клопотання про призначення телекомунікаційної експертизи на якій наполягав захисник в своєму клопотанні, то за його думкою необхідно встановити хто саме відправляв повідомлення та коментарі, які ставляться у вину ОСОБА_4 , оскільки захисник з ОСОБА_4 наполягають, що вказані повідомлення та смс листування зроблені іншими невідомими особами, зокрема як повідомлялось захисником працівниками СБУ.

Поряд з тим, вказане не знайшло свого підтвердження, оскільки весь зміст повідомлень залишених ОСОБА_4 в застосунку «Телеграм» починається у період з лютого 2022 року під час початку військового вторгнення.

Разом з повідомленнями та коментарями залишеними ОСОБА_4 , які йому ставляться у вину, с розмови на побутові теми, датовані тією ж датою.

Крім того, з початку досудового розслідування ОСОБА_4 жодного разу не заперечував про написання повідомлень, а навпаки казав про визнання своєї вини та переосмисленні своїх дій.

Що стосується лінгвістичної експертизи, то в матеріалах кримінального провадження проведено дві судові психолого-лінгвістичні експертизи, з якими ознайомлений і захисник, і підозрюваний, а тому слідчий прийшов до висновку, що призначати іншу аналогічну експертизу є недоцільним.

Крім того, строки кримінальному провадженні строки досудового розслідування продовжені до 3-х місяців і закінчуються 06.04.2023 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язанні всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження.

Лише за такої умови можливе виконання завдань кримінального судочинства. Всебічність дослідження обставин кримінального провадження означає, по-перше, висунення і дослідження всіх можливих версій щодо характеру події, що має ознаки кримінального правопорушення, винуватість особи, а по-друге, однаково ретельне встановлення і перевірку як обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують особу. Повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні, використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Постанова про часткову відмову у задоволенні клопотання від 10.03.2023 року відповідає вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України та вимогам ст.ст. 2, 9 КПК України та є такою, що винесена на підставі повно проведеного досудового розслідування із всебічним, повним, об`єктивним дослідженням обставин справи, у зв`язку з чим скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 220, 290, 303-307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги Адвокатського бюро «ОСОБА_3» в особі адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 від 10.03.2023 року про часткову відмову у задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1