Провадження № 1-кс/293/9/2023
УХВАЛА

14 березня 2023 рокусмт Черняхів

Слідчий суддя Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 від розгляду справи за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 перебуває справа за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (справа № 295/13822/22, провадження № 1-кс/293/8/2023).

08.03.2023 до Черняхівського районного суду Житомирської області надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 від розгляду зазначеної справи.

Згідно ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною 3 ст. 35 КПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями заява ОСОБА_3 про відвід слідчому судді ОСОБА_4 передана для розгляду судді ОСОБА_1 , розгляд вказаної заяви про відвід призначено на 14.03.2023 о 14 год. 00 хв.

ОСОБА_3 , прокурор та слідчий суддя Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду заяви про відвід повідомлялись належним чином, про що свідчать судові повістки, що направлені засобами електронного зв`язку (а.с. 6-7, 8-9).

Неявка у судове засідання учасників кримінального провадження не є перешкодою для розгляду заяви про відвід слідчого судді.

Фіксування під час розгляду заяви про відвід слідчого судді за допомогою технічних засобів не здійснювалось відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України.

Дослідивши заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 та окремі матеріали скарги ОСОБА_3 , суд дійшов наступного висновку.

В обґрунтування заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 зазначено, що під час розгляду справи № 296/6343/22 слідчий суддя ОСОБА_4 не виконала вимоги ст. 29 КПК України, під час розгляду справи № 295/15048/20 слідчий суддя ОСОБА_4 не виконала рішення суду лист ВССУ від 12.01.2017, під час розгляду справи № 295/14103/20 слідчий суддя ОСОБА_4 не виконала рішення ВССУ від 09.11.2012.

За таких обставин ОСОБА_3 вважає, що вказані обставини можуть свідчити про зацікавленість слідчого судді ОСОБА_4 в незадоволенні скарг ОСОБА_3 , викликати сумнів у неупередженості судового розгляду та прийнятті рішень у справі. Тому на підставі ст. 75 КПК України ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 від розгляду справи за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (справа № 295/13822/22, провадження № 1-кс/293/8/2023).

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її справи в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: "Фей проти Австрії", "Веттштайн проти Швейцарії").

Європейським судом з прав людини в рішенні по справі "Білуха проти України" (Заява № 33949/02) від 09.11.2006 зазначено, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Згідно із рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.10.2010, для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" від 03 травня 2007 року суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів.

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

Отже, при вирішенні питання про відвід судді необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду.

Вичерпний перелік підстав, які виключають участь слідчого судді у кримінальному провадженні, визначений статтями 75, 76 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до положень ч.1 ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

19.05.2006 року Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 року №2006/23 схвалено Бангалорські принципи поведінки суддів, які мають на меті встановлення стандартів етичної поведінки суддів.

Пунктом 1.1. Бангалорських принципів закріплено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.

Другим стандартом етичної поведінки суддів Бангалорськими принципами визначено принцип об`єктивності, який є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Пунктом 2.5 "Бангалорських принципів поведінки суддів" зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли би виникнути сумніви у неупередженості судді.

При цьому, слідчий суддя ОСОБА_4 не заявила самовідвід від розгляду справи №295/13822/22 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, щодо поданої заяви ОСОБА_3 про її відвід пояснень не надала.

За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Заявляючи відвід слідчому судді ОСОБА_4 , ОСОБА_3 зазначив про незгоду із процесуальними рішеннями слідчого судді ОСОБА_4 в інших справах, що є підставою для апеляційного оскарження цих рішень по суті, та не може бути підставою для відводу слідчого судді у даній справі.

Слід зазначити, що висновки або позиції судді, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя, і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 13.01.2021 у справі № 761/16124/15-ц).

Будь-яких об`єктивних даних, які б вказували на необ`єктивність та упередженість слідчого судді ОСОБА_4 при розгляді вказаної справи не встановлено та заява про відвід слідчого судді Черняхівського районного суду ОСОБА_4 , окрім посилання на незгоду із її процесуальними рішеннями в інших справах, не містить.

ОСОБА_3 не наведено та не надано жодних належних та допустимих доказів того, що слідчий суддя ОСОБА_4 при розгляді справи за скаргою ОСОБА_3 є упередженою або існують певні грунтовні обставини, що викликають сумніви у її об`єктивності та неупередженості.

Таким чином обставини, на які посилається ОСОБА_3 у заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_4 не становлять обставин, передбачених статтею 75 КПК України, які виключають можливість участі слідчого судді ОСОБА_4 у розгляді справи за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За викладених фактичних обставин слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволені заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 .

Керуючись ст.ст. 75,76,80,81 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_4 від розгляду справи № 295/13822/22 (провадження № 1-кс/293/8/2023) за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_5