Справа № 305/2515/22
Номер провадження 1-кс/305/513/22
УХВАЛА

23.12.2022. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

з участю: прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4

слідчого ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Пабраде, Литовської Республіки, мешканця АДРЕСА_1 , українця, особи без громадянства, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_8 , звернувся в суд з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 , 21 грудня 2022 року, близько 18:00 години, на ділянці автодороги, поблизу будинку №673, по вул. Воловець, в смт. Ясіня Рахівського району, Закарпатської області, у громадському місці, діючи умисно, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, ігноруючи загальноприйняті в суспільстві норми і правила поведінки,скерував мисливську гладкоствольну зброю невстановленої марки і моделі у сторону вантажного автомобіля марки ГАЗ-66, з номерним знаком НОМЕР_1 , що рухався дорогою, у салоні якого знаходились ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , та здійснив два постріли по переднім пасажирським дверцятам вказаного автомобіля, пошкодивши їх. Після зупинки транспортного засобу, ОСОБА_4 , маючи на меті продемонструвати свою зверхність над загальноприйнятими правилами поведінки в суспільстві, не реагуючи на зауваження ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , за їх присутності, здійснив з мисливської гладкоствольної зброї невстановленої марки один постріл у ґрунтову дорогу перед передньою частиною вантажного автомобіля марки ГАЗ-66, з номерним знаком НОМЕР_1 . Продовжуючи свої протиправні дії, ОСОБА_4 , маючи на меті продемонструвати свою зверхність над загальноприйнятими правилами поведінки в суспільстві, не реагуючи на зауваження ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , у їх присутності, здійснив з мисливської гладкоствольної зброї невстановленої марки один постріл у бік дороги поблизу задньої частини вантажного автомобіля марки ГАЗ-66, з номерним знаком НОМЕР_1 .

За таких обставин, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, а саме грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене із застосуванням вогнепальної зброї.

22 грудня 2022 року, ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Повідомлення про підозру ОСОБА_4 , в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 21.12.2022, а саме ділянки місцевості, яка розташована за адресою: неподалік буд. АДРЕСА_1 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 22.12.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 22.12.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 22.12.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 22.12.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 22.12.2022, за участі свідка ОСОБА_12 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 22.12.2022, за участі свідка ОСОБА_11 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 22.12.2022, за участі потерпілого ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 22.12.2022, за участі ОСОБА_9 ; характеризуючими матеріалами відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України, необхідністю застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Зокрема, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 раніше судимий, не одружений, ніде не працює, а отже немає стійких міцних соціальних зв`язків, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, що може схилити останнього вдатися до переховування від органів досудового розслідування та суду.

Ризик того, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити якусь річ або документи, які мають істотне значення для встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, обґрунтовуються тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, не встановлені та не допитані всі особи, які мають відношення до вчинення кримінального правопорушення, не виявлені та не вилучені усі речові докази, (зокрема не відшукано рушницю з якої здійснював постріли останній), які можуть мати значення для прийняття законних і обґрунтованих процесуальних рішень.

Ризик незаконного впливу ОСОБА_4 обґрунтовується тим, що усі свідки та потерпілі даного кримінального правопорушення останньому відомі, на даний час безпосередньо судом не допитані, крім того мешкають в одному населеному пункті з підозрюваним, тому розуміючи наслідки доведення його винуватості підозрюваний може вдатися до незаконного впливу на таких.

Ризик того, що ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що він може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків, визначених ч.7 ст.42 КПК України, чим затягувати порушувати розумні строки досудового розслідування.

Ризик того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення обґрунтовується тим, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, раніше неодноразово судимий та діяння останнього щодо пошкодження майна шляхом підпалу потребують додаткової оцінки за ст.194 КК України.

Окрім того, просить суд врахувати обставини визначені у ст.178 КПК України, а саме, вагомість наявних доказів; тяжкість злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 ; відсутність нарікань на похилий вік та стан здоров`я; відсутність міцних соціальних зв`язків, оскільки ОСОБА_4 не одружений, не має утриманців; відсутність у ОСОБА_4 постійного місця роботи.

На думку сторони обвинувачення, всі зазначені у ч.1 ст.194 КПК України обставини є доведеними, тому є достатні підстави для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки жоден більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти настанню вищенаведених ризиків.

З огляду на викладене слідчий у клопотанні просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив таке задовольнити. Вказав, що, в даному випадку, обрання найсуворішого запобіжного заходу мотивоване наявними ризиками, а саме те, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, усвідомлює, що за вчинення кримінального правопорушення йому може бути призначене покарання у виді позбавлення волі строком до 7 років, перебуваючи на волі він може ухилитися від досудового розслідування, впливати на свідків та потерпілих, що перешкоджатиме встановленню об`єктивних даних в кримінальному провадженні. Крім того, просив взяти до уваги, що підозрюваний раніше неоднаразово притягувався до кримінальної відповідальності, однак на шлях виправлення не став. Отже, на його думку, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не дасть змогу запобігти зазначеним ризикам та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків. Водночас просив при обранні запобіжного заходу просив не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення із застосуванням насильства. Щодо клопотання адвоката підозрюваного ОСОБА_13 про застосування домашнього арешту, звертає увагу суду на те, що наявні ризики перераховані слідчим у клопотанні, основний з яких, це те, що перебуваючи на волі ОСОБА_4 може знищити речовий доказ - мисливську гладкоствольну зброю, місце знаходження якої органом досудового розслідування не встановлено. Щодо строків погашення судимості про які йдеться у клопотанні адвоката, вважає, що такі не вірно обчислюються стороною захисту, оскільки ОСОБА_4 притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення тяжких злочинів, термін погашення судимості становить 8 (вісім) років.

Слідчий ОСОБА_5 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив таке задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_13 , 23.12.2022 надіслала до суду електронною поштою письмове заперечення на клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зокрема зазначила, що органом досудового розслідування шляхом внесення відповідного клопотання ініційовано питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Між тим, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними. ОСОБА_4 хоча і підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, проте як вбачається з матеріалів долучених до клопотання, ОСОБА_4 не переховувся від органу досудового розслідування, раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, проживає спільно із ОСОБА_14 , з якою має трьох спільних малолітніх дітей, має постійне місце проживання. Оскільки, ОСОБА_4 є особою без громадянства та, відповідно, у нього відсутні документи, що посвідчують його особу, він не може укласти шлюб чи бути записаним батьком у свідоцтві про народження своїх дітей. У зв`язку із чим, у свідоцтвах про народження дітей відомості про батька, а саме прізвище вказані за прізвищем матері - ОСОБА_15 , ім`я та по батькові вказані - ОСОБА_16 . Доводи сторони обвинувачення, що ОСОБА_4 раніше судимий спростовуються матеріалами клопотання. Так, до клопотання додано довідку про звільнення Серії ЛВ №13684 від 03.11.2015 року, відповідно до якої ОСОБА_4 відбував покарання з 25.11.2008 до 03.11.2015. Таким чином, з 03.11.2021 судимість є погашеною в порядку п.8 ст.89 КК України. За таких обставин, доводи клопотання сторони обвинувачення про необхідність обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки такий «раніше судимий» та «раніше неодноразово судимий», є необгрунтованими та суперечать вимогам кримінального закону. Враховуючи тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 , характер та обставини висунутої підозри, проте з огляду також на вищенаведені дані про особу підозрюваного, сторона захисту вважає, що застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотання слідчого. В той же час, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби, з огляду на необхідність підозрюваного працювати з метою матеріального забезпечення малолітніх дітей та дружини, буде співмірним з існуючими у кримінальному провадженні ризиками і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, в тому числі виконувати обов`язки щодо утримання від спілкування зі свідками, потерпілим. На підставі наведеного, просила відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 та просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з 22 год.00 хв до 06 год.00 хв. наступної доби.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, так як таке необґрунтоване. Він немає відношення до вчинення кримінального правопорушення, підозра необгрунтована. Він має міцні соціальні зв`язки, проживає у фактичному шлюбі з громадянкою ОСОБА_14 , з якою виховують четверо неповнолітніх дітей. Жодного наміру ухилятися від слідства чи суду він не має.

Заслухавши учасників справи, вивчивши клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним чи обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється чи обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першої цієї статті.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України.

У відповідності до ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав, вважати, що існує хоча б один із ризиків передбачених статтею 177 цього кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи подане клопотання слідчий суддя враховує також практику Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Кавала проти Туреччини» (заява №28749/18) зазначив, що особа може бути затримана відповідно до пункту 1 (с) статті 5 Конвенції лише в рамках кримінального провадження з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.

Для того, щоб арешт за обґрунтованою підозрою був виправданий не потрібно, щоб поліція отримала достатньо доказів для пред`явлення обвинувачення або для арешту, або під час перебування заявника під вартою.

Також не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Разом із тим, «обґрунтованість» підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у пункті 1 (с) статті 5. Слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано «розумним», залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої пунктом 1 (с) статті 5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину. Термін «обґрунтованість» також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

Вивчивши подане клопотання та додані до нього докази, вважаю, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України є обґрунтованою для даної стадії кримінального провадження.

Так, матеріалами клопотання, зокрема копіями: протоколу огляду місця події від 21.12.2022, а саме ділянки місцевості, яка розташована за адресою: неподалік буд. АДРЕСА_1 ; протоколами допиту потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 від 22.12.2022; протоколами допиту свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 від 22.12.2022; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 22.12.2022, за участі свідків ОСОБА_12 .. ОСОБА_11 ; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 22.12.2022, за участі потерпілих ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , доводиться обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Дослідження цих документів у сукупності, формують у слідчого судді внутрішнє переконання про те, що мали місце обставини, зазначені у клопотанні про тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 .

Зазначені обставини підтверджують наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу. При цьому, висновок про обґрунтованість підозри не констатує наявності у діях ОСОБА_4 вини у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Слідчий суддя наголошує, що при вирішенні питання щодо існування обґрунтованої підозри у розрізі наявності підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначення вірогідності та достатності підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

На етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Окрім цього, необхідно також відмітити, що у відповідності до положень ст.198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Як на докази про наявність ризиків передбачених ст.177 цього кодексу, слідчий посилається на те, що ОСОБА_4 усвідомлює, що у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, який відноситься до категорії тяжких, йому може бути призначено покарання позбавлення волі на строк до 7 років, він зможе переховутися від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків та вчинити новий злочин.

Оцінюючи обґрунтованість зазначених ризиків, слідчий суддя виходить також з наступного.

Так, у справі «Смірнови проти Росії» (п. 59) ЄСПЛ зазначив, що в досудовому звільненні особі може бути відмовлено через доведеність таких основних підстав, як: ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. у справі «Штеґмюллер проти Австрії»); ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесу здійснення правосуддя (рішення ЄСПЛ від 27 червня 1968 р. у справі «Вемгофф проти Німеччини»); вчинення ним подальших правопорушень (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. «Мацнеттер проти Австрії») або спричинення ним порушень громадського порядку (рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 р. у справі «Летельєр проти Франції»).

ЄСПЛ визнав допустимими підставами для взяття й тримання особи під вартою наявність із боку підозрюваного таких загроз, як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину. Проте й у цих випадках ЄСПЛ наголошує на тому, що наявність відповідних ризиків, які слугують підставою тримання підозрюваного під вартою, повинна бути доведена в кожному конкретному випадку.

З урахуванням встановленої слідчим суддею наявності обґрунтованої підозри, вагомих доказів у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, тяжкості покарання за правопорушення, передбачене ч.4 ст.296 КК України, конкретних обставин вчиненого правопорушення, його підвищеної суспільної небезпеки, а також даних про особу підозрюваного, який раніше неоднаразово притягувався до кримінальної відповідальності, однак на шлях виправлення не став та вчинив новий злочин, та з огляду на матеріали клопотання, слідчий суддя погоджується з слідчим та прокурором, що існують обґрунтовані ризики коли підозрюваний намагатиметься переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти спроби щодо знищення, схову або спотворення будь-яких обставин які можуть мати істотне значення для встановлення істини у справі, в тому числі речового доказу - гладкоствольної рушниці, незаконно впливати на потерпілих та свідків та вчинити новий злочин, тощо.

Щодо можливості застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , інших, більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя погоджується із слідчим та прокурором про те, що застосування до ОСОБА_4 запобіжних заходів, не пов`язаних з ізоляцією від суспільства не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки.

Таким чином, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Разом з цим, обираючи підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити йому розмір застави.

Так, нормами ч.4 ст.183 КПК України регламентовано, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, яке відповідно до положень ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких.

Нормами частини 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Частиною 4 ст.182 КПК України регламентовано, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.2 ч.5 ст.182 КПК України).

Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2022 року встановлено на рівні 2481 гривня.

При визначенні розміру застави слідчим суддею враховується тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_4 , а саме, умисного тяжкого злочину, вчиненим небезпечним для життя і здоров`я особи способом. При цьому, слідчий суддя враховує, що підозрюваний раніше неоднаразово притягувався до кримінальної відповідальності, не має постійного визначеного місця роботи. Будь-яких інших відомостей щодо міцності його соціальних зв`язків слідчому судді не надано.

Таким чином, на переконання слідчого судді, застава у розмірі 50 (п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, буде достатньою та необхідною для забезпечення підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків та не становитиме для нього надмірного тягару.

Окрім цього, у разі внесення визначеного даною ухвалою розміру застави, на підозрюваного ОСОБА_4 необхідно покласти наступні обов`язки: 1) прибувати по кожному виклику до слідчого, прокурора, суду у визначений час; 2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Керуючись положеннями ст.ст.132, 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 196, 205, 309, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Пабраде, Литовської Республіки, мешканця АДРЕСА_1 , українця, особи без громадянства, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Початок строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 рахувати з моменту його фактичного затримання.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу не може перевищувати 60 діб з моменту фактичного затримання ОСОБА_4 і закінчується 19 лютого 2023 року, о 01 годині 00 хвилин.

Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 124050 (сто двадцять чотири тисячі п`ятдесят) гривень, яку необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, а саме: код отримувача (ЄДРПОУ) 26213408, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0018501.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 , з-під варти та повідомити про це орган досудового розслідування та суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави, вважати його таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави ОСОБА_4 звільняється з-під варти і на нього покладаються наступні обов`язки:

1) прибувати по кожному виклику до слідчого, прокурора, суду у визначений час;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти внаслідок внесення застави.

У разі невиконання ОСОБА_4 зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику та прокурору.

Слідчий суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_17 ОСОБА_18