Справа №583/4923/21 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/792/23 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Крадіжка
УХВАЛА

Іменем України

28 березня 2023 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 583/4923/21 за клопотанням захисника ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 10.02.2022 відносно ОСОБА_7 ,

установила:

Вироком Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 10.02.2022 ОСОБА_7 визнаний винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК, і призначене покарання: за ч. 2 ст. 185 КК один рік позбавлення волі; за ч. 3 ст. 185 КК із застосуванням ч. 1 ст. 69 КК два роки позбавлення волі. На підставі ч. 1 ст. 70 КК, за сукупністю кримінальних правопорушень, шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим, призначене остаточне покарання у виді двох років позбавлення волі.

09.01.2023 через Охтирський міськрайонний суд Сумської області захисник ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу на зазначений вирок суду разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження цього судового рішення, яке обґрунтоване введенням на території України воєнного стану, необхідністю засудженим рятувати життя своєї родини і тим, що з 14.03.2022 ОСОБА_7 записався добровольцем в ряди ЗСУ для захисту України.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце апеляційного розгляду, учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, від прокурора ОСОБА_9 і захисника ОСОБА_8 надійшли клопотання про розгляд справи без їх участі, а засуджений ОСОБА_7 не виявив бажання брати безпосередню участь в судовому засіданні, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку без участі сторін судового провадження, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку суду, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що вказане вище клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, відповідно ст. 113 КПК, процесуальні строки це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу, а згідно п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга на вирок суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення (ч. 3 ст. 395 КПК). При цьому процесуальні дії мають виконуватися у встановлені КПК строки; строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти (ч. 1 ст. 116 КПК).

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК), а згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ст. 7 КПК), однією з яких є розумні строки, тобто такі, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що забезпечують надійний захист законних iнтepeciв потерпілого, iнтepeciв правосуддя, а також забезпечують обвинуваченому (засудженому) реальну можливість використати вci передбачені законом засоби захисту вiд обвинувачення. Для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку законодавець і встановив процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК. При цьому правило дотримання тридцятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, більш ніж достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу або не подавати, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях наголошував, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави; питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку; проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження; у кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності» (рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»). «Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд» (рішення від 12.07.2007 у справі «Станков проти Болгарії»).

Особа, яка бажає подати апеляційну скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що ст. 117 КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку, оскільки строками визначаються часові межі існування правовідносин у кримінальному процесі, в яких повинно відбутися здійснення прав і виконання обов`язків учасниками (сторонами) кримінального провадження, а правові норми встановлюють не тільки «що» і «як» потрібно зробити, але і «в які строки», що є обов`язковим елементом поведінки відповідного суб`єкта кримінального провадження і виступає як один з показників правомірності юридичної діяльності учасників процесу.

10.02.2022 Охтирським міськрайонним судом Сумської області за участі ОСОБА_7 був проголошений вирок, за яким обвинувачений визнаний винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК, і на підставі ч. 1 ст. 70 КК йому призначене покарання у виді двох років позбавлення волі. Строк відбування покарання постановлено обраховувати з моменту затримання обвинуваченого. При цьому обвинувачений ОСОБА_7 отримав копію цього судового рішення в день його проголошення, що підтверджується відповідною розпискою (а. к. п. 146).

Проте апеляційну скаргу на вказаний вирок було подано захисником ОСОБА_8 лише 09.01.2023, тобто з пропуском встановленого законом строку. При цьому захисник ОСОБА_8 поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження пояснює введенням на території України воєнного стану, необхідністю засудженим рятувати життя своєї родити та тим, що з 14.03.2022 ОСОБА_7 записався добровольцем в ряди ЗСУ для захисту України, але жодних доказів того, що ОСОБА_7 проходив чи проходить військову службу до апеляційної скарги надано не було.

Разом з тим, поважними причинами необхідно вважати лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними саме до закінчення процесуального строку, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений строк.

У даному випадку, наведені захисником причини пропуску строку на апеляційне оскарження не містять будь-яких обставин, що свідчать про наявність об`єктивних причин, які б могли завадити йому оскаржити судове рішення у встановлений законом строк, а апеляційну скаргу він вже подав після закінчення строку оскарження і вступу у кримінальне провадження.

Таким чином, враховуючи відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, колегія суддів вважає за необхідне відмовити захиснику в задоволенні його клопотання про поновлення цього строку.

Керуючись ст. 395 і 399 КПК України,

постановила:

Відмовити захиснику ОСОБА_10 у поновленні строку апеляційного оскарження вироку Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 10.02.2022 відносно ОСОБА_11 .

Повернути захиснику ОСОБА_8 його апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Касаційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4