Справа № 642/567/23
Провадження № 1-кс/642/286/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2023 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратруи м. Харкова ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000220 від 05.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Новобаварської окружної прокуратруи м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з клопотанням по кримінальному провадженню № 0000220 від 05.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, 04.02.2023 надійшла заява від гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 04.02.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа в умовах воєнного стану вчинила крадіжку золотих сережок та каблучки, які належать заявниці, чим заподіяла останній матеріальні збитки. (ЖЕО 1354).

Так, 06.02.2023 в ході огляду місця події слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_5 у приміщенні ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. М. Малиновського, 1, у гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявлено та вилучено 2 золоті сережки у вигляді передньої частини на півкулі по задній частині із закрутками у кольорі жовтого металу, касовий чек ІД 35197205 ломбарду «Свіжа копійка», договір №3 від 04.02.2023 на обручку на загальну суму 3180 грн.

Вилучені предмети, які були виявлені та вилучені в ході проведення огляду мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки можуть бути використані у якості речових доказів вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, оскільки зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та інформацію про осіб, які причетні до його вчинення.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є збереження речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучений предмет зберіг сліди кримінального правопорушення та виникла необхідність у проведенні відповідних судових експертиз, що мають значення для кримінального провадження, виникла необхідність в накладенні арешту на майно, вилучене в ході проведення огляду місця події в приміщенні ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. М. Малиновського, 1, а саме: 2 золоті сережки у вигляді передньої частини на півкулі по задній частині із закрутками у кольорі жовтого металу, касовий чек ІД 35197205 ломбарду «Свіжа копійка», договір №3 від 04.02.2023 на обручку на загальну суму 3180 грн., з метою заборони володіти та розпоряджатись ним будь-яким чином, у тому числі відчужувати, до прийняття рішення у даному кримінальному провадженні.

Прокурор в судове засідання надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив задовольнити.

Суд, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного висновку

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

На виконання вимог ч. 1 ст.173 КПК України, прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна у вказаній частині, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Вилучені в ході проведення оглядіу місця події від 06.02.2023, 2 золоті сережки у вигляді передньої частини на півкулі по задній частині із закрутками у кольорі жовтого металу, касовий чек ІД 35197205 ломбарду «Свіжа копійка», договір №3 від 04.02.2023 на обручку на загальну суму 3180 грн мають суттєве значення у кримінальному провадженні як речовий доказ.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження завданням кримінального провадження,а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 131-132, 171-173 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході проведення огляду місця події від 06.02.2023, 2 золоті сережки у вигляді передньої частини на півкулі по задній частині із закрутками у кольорі жовтого металу, касовий чек ІД 35197205 ломбарду «Свіжа копійка», договір №3 від 04.02.2023 на обручку на загальну суму 3180 грн.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1