Провадження № 1-кс/761/8556/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 15 ч.3 ст. 332 КК України у кримінальному провадженні №0000290 внесеному до ЄРДР 24.05.2022,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 15 ч.3 ст. 332 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000290 від 24.05.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.190, ч. 3 ст. 332 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, та у незакінченому замаху у сприянні вчиненню незаконного переправлення осіб через державний кордон України порадами, усунення перешкод, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 332 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих кримінальних правопорушеннях повністю підтверджується зібраним у кримінальному проваджені доказами.

Так, наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховування від органу досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 може ухилятись від органу досудового розслідування та/або суду, у зв`язку з тим, що підозрюється відповідно до ст. 12 КК України, у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна. Тому усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, підозрювана може переховуватись від суду, з метою уникнути відповідальності за злочини, у вчиненні якого підозрюється.

Наявність ризиків передбачених п. п. 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України впливати на свідків або потерпілих та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується обставинами вчинення ОСОБА_5 злочину та тим, що усі свідки на даний час не допитані, а тому підозрюваний може незаконно впливати на свідків з метою зміни показань останніми для уникнення в подальшому кримінальної відповідальності.

Наявність ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжити вчиняти кримінальні правопорушення обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень з корисливих мотивів, окрім цього підозрюваний не має іншого джерела отримання доходу, тому може продовжувати вчиняти інші подібні кримінальні правопорушення.

Просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без застосування застави, строком на 60 (шістдесят) діб.

В судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, уважаючи, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність доказів причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, просив обрати інший запобіжний захід, не повязаний з триманням під вартою.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання та підтримав доводи захисника.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

13.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч.4 ст. 190, ч.3 ст. 15 ч.3 ст. 332 КК України у кримінальному провадженні №0000290 від 24.05.2022.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З наданих матеріалів вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 15 ч.3 ст. 332 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах доказами: протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 10.06.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 12.09.2022, від 24.09.2022; протоколом огляду, ідентифікації та вручення копій документів від 16.09.2022; інформацією із КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації»; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 10.11.2022; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 19.01.2023; протоколом огляду та добровільної видачі від 20.01.2023, від 25.01.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 04.04.2023; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 06.03.2023; протоколом огляду та добровільної видачі від 04.04.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 07.04.2023; протоколом огляду, ідентифікації та вручення предметів і грошових коштів від 12.04.2023; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів і несправжніх (імітаційних) засобів від 12.04.2023; протоколом затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочину, в порядку ст. 208 КПК України, а саме ОСОБА_5 від 13.04.2023; повідомленням про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 10, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 332 КК України від 13.04.2023, та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності. А застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим заходом забезпечення кримінального провадження з метою подальшого ефективного досудового розслідування та досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Отже можливо стверджувати, що підозра ОСОБА_5 на даній стадії є обґрунтованою, що підтверджується наявними в матеріалах клопотання доказами.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Обговорюючи питання наявності зазначених ризиків передбачених п.п. 1, 3 ,4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то слідчий суддя зазначає наступне.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в ізоляції відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна, раніше не судимий, одружений, утриманців не має, не працює.

Таким чином ризик щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування є цілком ймовірним.

Крім того, встановлено існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Також прокурором, у судовому засіданні доведено про існування ризиків передбачених п. 4, п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, у т.ч. вік, стан здоров`я наявність постійного місця проживання, відсутність місця роботи, відсутність утриманців, обставини вчинення злочину, відсутність судимостей та інші дані, що характеризують особу підозрюваного, а також з огляду на суспільну небезпечність самого кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України, а саме те, що визначення розміру застави є правом слідчого судді, а не обов`язком, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави підозрюваному.

Слідчим суддею враховано матеріальний стан підозрюваного, а також те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, враховуючи, що розмір застави не може бути завідомо непомірним для підозрюваного. Крім того, слідчим суддею враховано і обставини вчинення кримінального правопорушення, зокрема його вчинення в умовах військового стану, спосіб вчинення. На підставі викладеного слідчий суддя приходить до висновку, що застава має бути визначена у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805200 гривень, оскільки визначення застави саме в такому розмірі буде пропорційно помірною для підозрюваного та може гарантувати належну процесуальну поведінку останнього та виконання ним покладених на нього обов`язків, також враховуючи вагомість ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, необхідно покласти на підозрюваного, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою; не відлучатися за межі м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання,- задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб.

Строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити тривалістю до 11.06.2023 включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 805200 (вісімсот п`ять тисяч двісті) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: (код ЄДРПОУ - 26268059, банк - Державна казначейська служба України м.Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок UA1012089, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві, призначення платежу - застава за підозрюваного).

Підозрюваний або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави, такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі Київського СІЗО або уповноваженій особі установи, де остання буде утримуватись під вартою. Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена посадова особа Київського СІЗО або іншої установи, де підозрювана утримується під вартою, негайно повинна здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти і повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, що здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні та слідчого суддю Шевченківського районного суду міста Києва.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді обов`язків терміном на 2 (два) місяці з моменту внесення застави у розмірі, визначеному судом, проте в межах строку досудового розслідування.

У разі внесення застави, і з моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали складено 18.04.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1