У Х В А Л А

Іменем України

13 березня 2023 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 ,з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,представника скаржника адвоката ОСОБА_3 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ,-

Встановила:

09.03.2023 р. ОСОБА_4 в особі представника адвоката ОСОБА_3 звернулася до Шевченківського районного суду м.Запоріжжя із скаргою в порядку ст.303 КПК України на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області(далі ВП № 3).

У скарзі зазначає,що 21.01.2023 р. до ВП № 3 нею була подана заява про вчинення відомою особою кримінального правопорушення,а саме:заволодіння майном,яке на праві власності належить скаржнику,шляхом зловживання довірою та обману.

В обґрунтування скарги вказує,що з 20.09.2014 р.вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 ,який розірвано рішенням Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 06.12.2021 р.

На час припинення спільного проживання у жовтні 2021 р.у квартирі за місцем мешкання ОСОБА_5 залишилися особисті речі ОСОБА_4 та дітей,які вона не може забрати на час подання скарги,оскільки не має ключів від квартири,зокрема, ОСОБА_5 не повернув комп`ютер з додатковим устаткуванням.Так, ОСОБА_5 зловживаючи довірою ОСОБА_4 ,постійно відтягував момент повернення особистої техніки скаржниці,а у другій половині січня 2023 р.під час обміну повідомленнями у месенджері VIBER ухилявся від обговорення теми повернення комп`ютерної техніки та надавав нечіткі відповіді щодо конкретного строку її повернення,згодом повідомивши,що такого майна не має.

На думку скаржниці, ОСОБА_5 тривалий час порушує її права та інтереси,а його дії містять склад кримінального правопорушення,передбаченого ч.1 ст.190 КК України,про що нею було вказано у заяві про вчинення злочину від 21.01.2023 р.

Посилаючись на те,що в порушення вимог ст.214 КПК України, протягом 24 годин після отримання повідомлення про злочин,відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань(далі ЄРДР) органом досудового розслідування не внесені,її заява безпідставно розглянута згідно Закону України «Про звернення громадян», скаржник просить визнати незаконною бездіяльність службових осіб ВП № 3 ,яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, зобов`язати уповноважених осіб ВП № 3 належним чином розглянути заяву ОСОБА_4 про вчинення відносно неї ОСОБА_5 триваючого кримінального правопорушення,внести відповідні відомості до ЄРДР на підставі заяви від 21.01.2023 р. про злочин та розпочати досудове розслідування.

В судовому засіданні представник скаржника адвокат ОСОБА_3 підтримав скаргу з наведених у ній підстав.

Перевіривши обґрунтованість скарги,слідчий суддя дійшов висновку про відмову у її задоволенні з таких підстав.

З тексту скарги вбачається ,що 21.01.2023 р. ОСОБА_4 зверталася до органів поліції(ВП № 3) із заявою,копії якої до скарги не долучено,яка була розглянута згідно Закону України «Про звернення громадян» та перевірку по ній припинено у зв`язку з наявними ознаками цивільно-правових відносин,на що вказує зміст відповіді ,надісланої на адресу ОСОБА_4 поштою.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ст. 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.

Системний аналіз положень наведених норм законодавства свідчить про те, що підставами для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, підтверджують реальність конкретної події злочину, яка має бути очевидною і не викликати сумнівів. Тобто сама заява (повідомлення) про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей до ЄРДР та для початку досудового розслідування і вказана заява (повідомлення) має містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до п. 2 глави 1 Розділу ІІ «Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

ОСОБА_4 у скарзі вказала, що при повідомлені працівникам поліції про скоєння ОСОБА_5 ,який є її колишнім чоловіком, кримінального правопорушення-шахрайства,тобто заволодіння шляхом зловживання довірою та обману належним їй майном,яке після припинення спільного проживання залишилось у квартирі останнього,вона просила внести відповідні відомості до ЄРДР, однак в скарзі не зазначила будь-яких об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину та підтверджують реальність конкретної події злочину.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні і такі заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально караного діяння.

Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо в заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатись такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Оцінивши обставини справи, суддя робить висновок щодо відсутності підстав для внесення відомостей до ЄРДР за вказаним повідомленням, оскільки заявником не наведено формальних ознак злочину, який він вважає вчиненим.

Так, відповідно до п. 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі «Павлюлінець проти України (Заява № 70767/01)» від 06.09.2005 , право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21.09.1999, заява N 37437/97).

Відповідно до ст. 214 КПК України відомості про особу та попередню кваліфікацію її дій вносяться до ЄРДР слідчим або прокурором. Отже, скаржнику не належить право на порушення кримінальної справи проти певної особи, в тому числі і внесення відомостей до ЄРДР щодо вчинення злочину певною особою, а також у нього відсутнє право на реєстрацію повідомлення про злочин за бажаною ним кваліфікацією дій особи за диспозицією КК України, оскільки право на кримінально-правове переслідування конкретної третьої особи із обраною самостійно кваліфікацією скаржнику не гарантується положеннями Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод людини. Кримінально-правова кваліфікація обставин вчинення злочину особою є підставою для оголошення про підозру і здійснюється виключно в порядку ст. 22 КПК України органом досудового розслідування.

Зі змісту скарги та долучених до неї документів вбачається ,що наразі між скаржником ОСОБА_4 та її колишнім чоловіком ОСОБА_5 не вирішено питання щодо повернення останнім ,на вимогу скаржниці, у її володіння та користування комп`ютерної техніки,яку вона вважає своєю особистою власністю,що без достатньої правової підстави утримується ОСОБА_5 у квартирі за місцем його мешкання.

Відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

У справі Європейського суду з прав людини Preda and Dardari v. Italy (1999) Суд вказав, що метою цієї норми є запобігання використанню принципів, на яких ґрунтується Конвенція, щоб здійснювати будь-яку діяльність, спрямовану на скасування прав і свобод, визнаних цією Конвенцією.

Поданням зазначеної у скарзі заяви ОСОБА_4 фактично не повідомила про злочин,а намагається штучно маніпулювати нормами чинного законодавства з метою переслідування у кримінальному порядку особи,з якою існують спірні питання щодо поділу майна,витребування майна або усунення перешкод у користуванні ним,які підлягають вирішенню у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи наведене, суддя відмовляє заявнику в задоволенні скарги за необґрунтованістю та безпідставністю.

Керуючись статтями 303,309 Кримінального процесуального кодексу України,слідчий суддя-

Постановила :

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Шевченківського відділення поліції Відділення поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області-відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом семи днів після її оголошення( рішення Конституційного Суду України від 17.06.2020 у справі №4-р(ІІ)/2020 КС за конституційною скаргою ОСОБА_6 щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень частини третьої статті 307, частини третьої статті 309 Кримінального процесуального кодексу України).

Слідчий суддя ОСОБА_1