Справа №152/838/20
Провадження №1-кп/127/808/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі судді-доповідача ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисників обвинуваченого ОСОБА_5 , ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці кримінальне провадження № 0000077 по обвинуваченню

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Вінницької області м. Шаргород, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 345, ст. 348 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 345, ст. 348 КК України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_6 заявив письмове клопотання про зміну ОСОБА_4 міри запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у виді поміщення ОСОБА_4 до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, оскільки згідно висновку судово-психіатричної експертизи № 23 від 14.02.2023, ОСОБА_4 на даний час не може усвідомлювати свої дії та керувати ними, потребує застосування примусових заходів медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу. Тому, останньому необхідно змінити умови попереднього ув`язнення.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 підтримав клопотання свого колеги, просив змінити міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 з тримання під вартою на поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.

Обвинувачений ОСОБА_4 просив відпустити його додому.

Прокурор щодо зміни міри запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 з тримання під вартою на поміщення ОСОБА_4 до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, не заперечив.

Заслухавши сторони кримінального провадження, суд приходить до наступного.

Відповідно до ЗУ «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

На підставі ЗУ «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», суд вважає за можливе розглянути клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому, без участі членів колегії-суддів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

При вирішенні питання щодо доцільності зміни ОСОБА_4 міри запобіжного заходу, заслухавши клопотання захисника ОСОБА_6 , врахувавши думки учасників процесу, враховуючи вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 1, ч. 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За висновком Конституційного Суду України, викладеним в рішенні від 23.11.2017 № 1-р/2017, продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність (ч. 2 ст. 29 Конституції України).

Крім того, Конституційний Суд України також зазначив, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадженняне є преюдиційними. Під час судового провадження суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 508 КПК України, до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи: 1) передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом; 2) поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку. Передбачені частиною першою цієї статті запобіжні заходи застосовуються судом до особи з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.

Зокрема, відповідно до ч. 3 ст. 508 КПК України, застосування передбачених запобіжних заходів здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст.177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 09.04.2020, ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Термін дії якого було неодноразово продовженого ухвалами суду.

В судовому засіданні встановлено те, що залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 , опинившись на волі, зможе перешкодити встановленню істини по справі під час судового провадження.

Крім того, є достатні підстав вважати, що ОСОБА_4 , знаходячись на волі зможе ухилитися від явки до суду і не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування) та вчинити повторні кримінальні правопорушення.

Враховуючи вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, оцінивши суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, які ОСОБА_4 інкримінуються та імовірну можливість продовження обвинуваченим протиправної поведінки в подальшому, суд вважає, що вказане свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 , у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відтак, суд доходить висновку, що більш м`який запобіжний захід не виправдовує себе та не може забезпечити цілей кримінального провадження, та не зможе запобігти встановленим судом ризикам.

Разом з тим, на адресу Вінницького міського суду Вінницької області надійшли матеріали стаціонарної судово-психіатричної експертизи, згідно висновку № 23 від 14.02.2023 ОСОБА_4 в теперішній час страждає на хронічне психічне захворювання у вигляді параноїдної шизофренії, не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує застосування примусових заходів медичного характеру у вигляді примусового лікування в психіатричній лікарні із суворим режимом наглядом.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 на даний час не може усвідомлювати свої дії та керувати ними, враховуючи характер та тяжкість захворювання, тяжкість вчинених діянь, ступінь небезпечності хворого ОСОБА_4 , що підтверджується висновком судово-психіатричної експерта № 23 від 14.02.2023, суд вважає за необхідне змінити ОСОБА_4 обраний раніше запобіжний захід у виді тримання під вартою на запобіжний захід у виді поміщення ОСОБА_4 до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.

Тому суд вважає за необхідне на час судового провадження, у відношенні ОСОБА_4 змінити запобіжний захід з тримання під вартою на поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку до КНП «Вінницька обласна клінічна психоневрологічна лікарня ім. акад. О.І. Ющенка ВОР».

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 331, 370-372, 508 КПК України, Законом України «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 - задовольнити.

Змінити ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 міру запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у виді поміщення ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, строком на 60 днів.

Помістити ОСОБА_4 в психіатричний заклад в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, шляхом етапування обвинуваченого ОСОБА_4 до подальшого місця утримання, а саме до КНП «Вінницька обласна клінічна психоневрологічна лікарня ім. акад. О.І. Ющенка ВОР», під вартою.

Строк дії ухвали суду, в частині дії запобіжного заходу, 60 днів до 18.06.2023 включно.

Копію ухвали направити начальнику державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№ 1)» та КНП «Вінницька обласна клінічна психоневрологічна лікарня ім. акад. О.І. Ющенка ВОР», для відома та виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду не зупиняє її виконання.

Суддя-доповідач: