Справа 303/1454/23
Провадження 1-кс/303/268/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2023 року м. Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

підозрюваного ОСОБА_3

захисника адвоката ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000903 від 13.10.2022 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Мукачево, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, мешканця АДРЕСА_1 , раніше в силу ст. 89 КК України не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 терміном на шістдесят діб, яке мотивоване наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.01.2023 о 12 години 50 хвилин, ОСОБА_3 , перебуваючи за місцем проживання на АДРЕСА_1 , повторно, діючи з єдиним корисливим умислом на збут особливо небезпечного засобу, концентрату макової соломи (екстракційний опій), з прямим умислом, під час проведення оперативної закупки, шляхом продажу за 400 гривень, незаконно збув громадянину під вигаданими анкетними даними, ОСОБА_7 , рідини коричневого кольору в дох медичних шприцах об`ємом 2мл, які згідно висновку експерта Закарпатського Науково - дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/107-23/1169-НЗПРАП від 22.02.2023, в своєму складі містить особливо небезпечний засіб, оббіг якої заборонено концентрат макової соломи (екстракційний опій). Загальна маса концентрату макової соломи (екстракційного опію, в перерахунку на суху речовину) становить 0,0248 г.

Крім цього, ОСОБА_3 , продовжуючи свої злочинні дії, 25.02.2023 об 11 годині 40 хвилину, перебуваючи за місцем проживання на АДРЕСА_1 , діючи з прямим умислом, повторно, з корисливим мотивом, під час проведення оперативної закупки, шляхом продажу за 400 гривень, незаконно збув громадянину під зміненими (з метою конспірації) анкетними даними, ОСОБА_7 , рідину коричневого кольору, в одному медичному шприці об`ємом 2 мл, (імовірно - концентрат макової соломи (екстракційний опій) маса якої встановлюється.

Дії ОСОБА_3 кваліфіковано за ч.2 ст.307 КК України, як незаконний збут особливо небезпечного засобу, вчинений повторно.

25.02.2023 о 16 годині 09 хвилин ОСОБА_3 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25.02.2023 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідчий вказує, що оголошена ОСОБА_3 підозра у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, обґрунтовується та доведена здобутими в ході досудового слідства доказами.

ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень та у разі доведення його вини в ході судового слідства, судом може бути призначено покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років.

Під час досудового розслідування встановлено наявність декількох ризиків, передбачених у п. 1,2,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, переховування ОСОБА_3 від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від до 10 років, розуміючи які наслідки це створює, він може уникати притягнення до кримінальної відповідальності.

На думку слідчого, існує ризик знищення, схову або спотворення будь-якої із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки органом досудового розслідування не встановлено джерело надходження, місце виготовлення та місце зберігання прекурсорів або сировини із якої підозрюваний міг виготовляти психотропні речовини, для збуту.

Крім того, існує ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні шляхом погроз чи умовляння.

Також ініціатор клопотання наголошує, що існує ризик вчинення ОСОБА_3 іншого кримінального правопорушення, оскільки він не працює, стабільного доходу не має.

З огляду на викладене, слідчий просив застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні просили задовольнити клопотання, з викладених в ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник просили застосувати запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

В провадженні СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області перебуває кримінальне провадження №0000903 від 13.10.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

25.02.2023 о 16 годині 09 хвилин ОСОБА_3 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25.02.2023 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.307 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні ним кримінальних правопорушення підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: протоколами допиту свідка, затримання ОСОБА_3 висновками експертиз та ін.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (частина 1); запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п.4 частини 2).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_3 , крім наявності ризиків, передбачених п.п. 1,2, 3 та 5 ч.1 статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінив в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним інкримінованих йому досудовим розслідуванням тяжких кримінальних правопорушень, за які передбачене покарання до 10 років позбавлення волі, особу підозрюваного, який ніде не працює, стабільного доходу не має, суспільно корисною працею не займається. Крім того, суд враховує, що на розгляді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Стаття 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважує на тому, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Важливим критерієм орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу повинна бути санкція за злочин вчинений обвинуваченим, тобто чим більш сувора санкція передбачена за злочин поставлений обвинуваченому в вину тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.

У відповідності до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням викладеного, судом встановлено, що інший, більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання вказаним вище ризикам, а тому для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного слід застосувати більш суворий запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначенням застави у розмірі, передбаченому ч. 5 ст. 182 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 196-198, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_3 відраховувати з моменту затримання, з 25 лютого 2023 року.

Строк дії ухвали визначити до 25 квітня 2023 року.

Визначити заставу ОСОБА_3 в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_3 , що в разі внесення ним застави у визначеному розмірі він підлягає звільненню з-під варти і з того моменту буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_3 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися із місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1