Справа № 215/117/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2023 року Слідчий суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області - ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря - ОСОБА_2

прокурора Криворізької північної окружної прокуратури - ОСОБА_3

підозрюваного - ОСОБА_4

захисника - ОСОБА_5

законного представника - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 3 Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області клопотання слідчого CB ВП № 5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою щодо неповнолітнього підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000008 від 03.01.2023 за ч. 4 ст.186 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеса, Одеської області , громадянина України, українця,з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх(неповнолітніх) дітей, не є особою з інвалідністю, учня ІІ курсу Державного навчального закладу «Криворізький центр підготовки робітничих кадрів будівельної галузі», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

24.01.2023 в провадження слідчого судді надійшло вище вказане клопотання, в якому слідчий вказує, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період дії воєнного стану, який запроваджено Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" після повномасштабного військового вторгнення Російської Федерації затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX та продовжено строк дії воєнного стану в Україні Законом «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, вчинив умисний злочин проти власності за наступних обставин.

02.01.2023, близько 15.00 години, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 знаходився неподалік магазину «Будкомплект», розташованого за адресою: м. Кривий Ріг, Тернівський район, вул. С.Колачевського, 56, та рухався у прохожою частиною у бік зупинки громадського транспорту «Інтернат».

Будучи у вказаному місці ОСОБА_4 побачив малознайомого йому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 який рухався попереду ОСОБА_4 у вищевказаному напрямку та розмовляв по належному йому мобільному телефону «Redmi», моделі «9С» (ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , S/N: НОМЕР_3 в робочому стані, у чохлі рожевого кольору, без комплекту передбаченого виробником, із флеш-карткою, із двома сім-картами мобільного оператора «Київстар», з номером НОМЕР_4 та «Водафон», з номером НОМЕР_5 ).

У цей час у ОСОБА_4 виник прямий умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, а саме вищевказаного мобільного телефону, який належить потерпілому ОСОБА_8 .

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на відкрите викрадення чужого майна, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, усвідомлюючи скрутне матеріальне становище громадян в країні в період дії воєнного стану, а також усвідомлюючи те, потерпілий ОСОБА_8 та прохожі особи, які у той час знаходились у даній місцевості можуть бачити та розуміти характер його дій, а також можуть чинити йому опір, підійшов до потерпілого ззаду, застосовуючи насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, своєю ногою завдав одного удару ОСОБА_8 в область верхньої частини лівої ноги, від чого останній не втримався на ногах та впав вперед на землю, навколішки. Далі, збивши з ніг потерпілого ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що потерпілий, знаходячись в такому положенні не зможе спричинити йому значного опору, підбіг до потерпілого з переду та своєю рукою різко вихопив вищевказаний мобільний телефон, який потерпілий тримав у правій руці, після чого, утримуючи його при собі, побіг через проїжджу частину та зник з місця вчинення злочину, разом з викраденим майном, розпорядившись ним у подальшому на власний розсуд.

Згідно висновку експерта судово-товарознавчої експертизи №15 від 03.01.2023 ринкова вартість, з урахуванням зносу, мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi», моделі «9С», об`єм пам`яті 3/64 GB, міні, чорного кольору, придбаного влітку 2019 року, без комплекту передбаченого виробником, у робочому стані, у бувшому у використанні стані, із пошкодженнями у вигляді тріщин екрану з лівої сторони та відеокамери, із зворотної сторони телефону, інші вихідні дані надати неможливо, який належить потерпілому ОСОБА_8 , станом цін на 02.01.2023, становить 1687,50 грн. (Одна тисяча шістсот вісімдесят сім гривень 50 копійок).

Оцінка вартості такого майна як сім-картки, флеш-картка та чохол - не проводилась, так як дане майно не складає для потерпілого матеріальної цінності.

Судово-медична експертиза потерпілого ОСОБА_8 не проводилася, у зв`язку з тим, що останній зазначив, що будь-які тілесні ушкодження йому не завдано та від удару та падіння він відчув лише фізичний біль.

Таким чином, ОСОБА_4 своїми умисними протиправними діями спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальний збиток на загальну суму 1687,50 гривень.

ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого в умовах воєнного стану.

04.01.2023 року відповідно до вимог ст. 278 КПК України ОСОБА_9 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого в умовах воєнного стану.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, вважав його обґрунтованим та просив задовольнити, змінити запобіжний захід на тримання під ватою, оскільки існують ризики, передбачені ст.177 КПК України. Вказує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, тому усвідомлюючи можливість застосування до нього покарання, передбаченого санкцією інкримінованої статті і бажаючи його уникнути, а також відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, наявний очевидний ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду. Крім того вказує, що ОСОБА_4 вже двічі перебував у розшуку, не виконував обов`язки покладені на нього судом, може перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілого і свідків, оскільки на теперішній час досудове розслідування триває, проводяться необхідні слідчі (розшукові) дії з метою встановлення обставин подій, у зв`язку з чим є необхідність забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 та не допущення настання ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, вважає що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні не оспорював обґрунтованість підозри, просив обрати цілодобовий домашній арешт. Вказує, що дійсно не виконував обов`язки покладені на нього судом та не перебував вдома в нічний час доби, як це було визначено ухвалою суду.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримує позицію підозрюваного та просить застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Законний представник неповнолітнього ОСОБА_4 - ОСОБА_6 . в судовому засіданні не заперечує проти задоволення клопотання, вказує, що ОСОБА_4 не перебував вдома в нічний час доби та не виконував обов`язки, покладені на нього ухвалою суду.

Слідчий суддя, вислухавши учасників процесу, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши протокол огляду місця події, протоколи допиту свідків , висновок експерта, протокол допиту потерпілого, протоколи пред`явлення особи до впізнання, приходить до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.

Підозрюваного в порядку ст.208 КПК України було затримано 28.01.2023 о 16.20 год. в м.Одеса.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до вимог ст. ст. 177, 178, 183, 194, 200 КПК України та п. «е» ч. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод (Рим, 1950 року), міра запобіжного заходу у виді взяття під варту обирається підозрюваному, обвинуваченому судом при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню ним правопорушення чи його втечі після його вчинення, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином, а також вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого кримінального правопорушення, що йому інкримінується, та за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років.

Також п.1 ч.1 ст.178 КПК України зобов`язує оцінити вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Крім того, слідчий суддя має встановити наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК, а також те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатньо для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч.2,3 ст.492 КПК України, затримання та тримання під вартою можуть застосовуватися до неповнолітнього лише у разі, якщо він підозрюється або обвинувачується у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, за умови, що застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у статті 177 цього Кодексу. Про затримання і взяття під варту неповнолітнього негайно сповіщаються його батьки чи особи, які їх замінюють.

Так при розгляді даного клопотання суд враховує особу підозрюваного, який є неповнолітнім, навчається на ІІ курсі «Криворізького центру підготовки та перепідготовки робітничих кадрів будівельної галузі», має постійне місце мешкання та реєстрації, раніше не судимий, не одружений, є дитиною яка позбавлена батьківського піклування та враховує, що ОСОБА_9 за даним кримінальним провадженням був двічі оголошений в розшук, що свідчить про наявність реального ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду, передбаченого п.1ч.1 ст.177 КПК України.

Також суд враховує, що ухвалою слідчого судді Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніропетровської області від 12.01.2023 ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покладено обов`язок не залишати житло з 20.00 до 07.00 год., але вказаний обов`язок підозрюваний не виконував, у вказаний час не перебував за місцем мешкання, що підтверджується крім прояснень самого ОСОБА_4 , поясненнями його законного представника ОСОБА_6 , поясненнями свідків, та протоколом затримання підозрюваного від 28.01.2023, згідно якого ОСОБА_4 було затримано в м.Одеса.

Враховуючи викладені обставини та наявність ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1ст.177 КПК України, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, можливість впливу на потерпілого та свідків та можливість вчинення інших кримінальних правопорушень, вважаю, що існують правові підстави для зміни запобіжного заходу, а отже клопотання підлягає задоволенню.

Враховуючи положення ч.4 ст.183 КПУ України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого із застосуванням насильства та враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, вважаю, що підстави для визначення розміру застави відсутні.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

Постановив:

Клопотання слідчого СВ ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 про зміну підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк - сорок два дні, що не перевищує строку досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді діє до 10 березня 2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Про взяття під варту неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 негайно повідомити законного представника неповнолітнього- ОСОБА_6 та Службу в справах дітей Виконкому Тернівської районної у місті ради.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: