УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/14247/21

Провадження №: 1-кс/755/2127/22

"08" листопада 2022 р.

м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора першого відділу процесуального керівництва Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у судовому провадженні № 755/14247/21, що здійснюється у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000519 від 15 червня 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ст. 340 Кримінального провадження (далі КК) України, установив :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

Прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурор першого відділу процесуального керівництва Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 (діє на підставі постанови заступника Генерального прокурора ОСОБА_7 про групу прокурорів від 15.06.2021) звернувся, у порядку ст.ст. 75, 80 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України, із заявою про відвід судді ОСОБА_4 у судовому провадженні № 755/14247/21, що здійснюється у рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000519 від 15 червня 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ст. 340 КК, яку умотивував тим, що саме кримінальне провадження виділено, у порядку ст. 217 КПК, з кримінального провадження унесеного до ЄРДР 25.02.2014 за № 0000046, в той час, як у межах останнього головуючий суддя була допитана, як свідок 13.04.2017.

ПРОЦЕДУРА

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

В цій ситуації, згідно автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду заяви про відвід визначено суддю ОСОБА_1 та судом призначено з цього питання відповідне судове засідання про яке поінформовано осіб указаних в ст. 81 наведеного Кодексу, однак останні в судове засідання не прибули, а суддя у відношення котро розглядається питання відводу, крім іншого бажання надавати певні пояснення, не виразив, тож, вивчивши заяву заявника про відвід, з урахуванням того, що суддя, який розглядає відвід (самовідвід) слідчому судді, не здійснює повноважень судді (слідчого судді) у кримінальному провадженні (судовому провадженні), а лише перевіряє наявність підстав, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, здійснивши саме такого роду перевірку, надходжу наступних висновків.

КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО

Згідно положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

МОТИВИ СУДУ

Відвід як окремий правовий інститут, регламентований КПК, є засобом усунення чи самоусунення слідчого судді, судді, присяжного або окремих учасників кримінального провадження від участі в досудовому розслідуванні та судовому провадженні за наявності передбачених обставин, що викликають сумнів у їх об`єктивності та неупередженості (див. постанову третьої судової палати касаційного кримінального суду Верховного Суду від 17.01.2022 у справі № 373/2562/15-к).

Тобто, головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. При цьому, безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Адже, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).

У своєму рішенні по справі "Фельдман проти України" Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п.97).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

У цій ситуації, установлено, що 25.02.2014 у ЄРДР за № 0000046 зареєстрвоано кримінальне провадження за фактом організації вищими службовими особами Міністерства внутрішніх справ України, зокрема ДДАІ МВС України за попередньою змовою з вищими службовими особами органів прокуратури, судової гілки влади, органів державної влади та інших невстановлених осіб масових зловживань службовим становищем, перевищення влади працівниками правоохоронного органу та прийняття суддями завідомо неправосудних рішень, з метою незаконного переслідування учасників руху «Автомайдан» під час масових акцій протесту у період з листопада 2013 по лютий 2014 років, у тому числі за фактами незаконного притягнення суддями районних судів міста Києва до адміністративної відповідальності учасників Всеукраїнського громадського руху «Автомайдан» та інших учасників мирних акцій протесту (див. постанову від 15.06.2021 про виділення).

13.04.2017 у рамках кримінального провадження № 0000046 слідчим у якості свідка проведено допит ОСОБА_4 (судді, котрій заявлено відвід) і роз`ясненням свідку прав визначених ст. 66 КПК (див. протокол допиту від 13.04.2017 р.).

Згідно постанови прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні заступника начальника першого відділу процесуального керівництва Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 від 15.06.2021 прийнятої у рамках кримінального провадження № 0000046 про виділення матеріалів визначено з наведеної дати (15.06.2021), у порядку ст. 217 КПК, виділити матеріали щодо ОСОБА_5 із присвоєнням їм реєстраційного номеру № 0000519.

Надалі, власне указане виділене провадження надійшло до цього місцевого суду та було розподілено для розгляду судді ОСОБА_4 .

Відповідно ці обставини в своїй сукупності указують на наявність підстав для задоволення заяви заявка про відвід судді у порядку п. 4) ч. 1 ст. 75 КПК, адже об`єктивно можуть викликати сумнів у сторін стосовно безсторонності та неупередженості судді.

Такий підхід узгоджується з позицією ЄСПЛ (наприклад, рішення у справі «Пероте Пеллон проти Іспанії» від 25 липня 2002 року (№ 45238/99)) та практикою Великої Палати (наприклад, ухвали від 23 серпня 2018 року, 17 червня, 26 серпня, 2 вересня 2020 року, 13 квітня, 24 та 26 травня, 26 серпня, 20 жовтня 2021 року у провадженнях № 13-38кс18, 13-22зво20, 13-60зво20, 13-45зво21, 13-80зво21, 13-124зво21, 13-128зво21, 13-201зво21 відповідно).

Також, слід відмітити, що згідно з п. 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

В цій справі суддя в силу допиту у провадженні з якого виділено дане, котре вона має розглядати, не є вільною від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості в очах розумного спостерігача - сторони у справі, котра власне через таке відчуття і заявила цей відвід даній судді.

Відповідно до п. 26 рішення Європейського суду з прав людини «ДеКуббер проти Бельгії» (Заява № 9186/80) від 26 жовтня 1984 р., «правосуддя повинне не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться», тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має бути відведений.

Указаного стандарту (правосуддя повинне не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться) досягти не вдасться у цій справи в силу описаних судом обставин.

У той час, як Європейський суд з прав людини наголосив, що найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди (Hauschildt Case, заява № 11/1987/134/188, § 48).

На необхідність заміни судді з метою усунення у стороннього спостерігача сумнівів у неупередженості судді указує і Верховний суд колегією суддів Касаційного кримінального суду у постанові від 10.01.2018 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/ 71498441), зазначаючи, що це сприятиме зміцненню та підтримці довіри суспільства до судової влади, та Апеляційний суд м. Києва у справах № 760/298/18, № 760/12238/17, № 757/70924/17-к, № 761/12479/17, указуючи, що це дасть змогу забезпечити усунення у стороннього спостерігача сумнівів у неупередженості суддів, а також, сприятиме підтримці до зростання довіри представників юридичної професії і сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів.

Ця думка ураховується судом з огляду на норми Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з метою однакового застосування всіма судами загальної юрисдикції кримінального процесуального законодавства та уникнення його неоднозначного тлумачення.

Разом з тим, Суд відхиляє доводи заявника про дійсність у проваджені також обставин указаних в пункті 2 наведеної частини відповідної статті указаного Кодексу, так як відсутні дані, що матеріали допиту (протокол допиту ОСОБА_4 ) віднесено до списку матеріалів, котрі виділені з провадження у якому власне мав місце допит. Не надано до суду і копії Реєстру провадження у якому заявлено відвід та де б фігурувала процесуальна дія допит ОСОБА_4 .

Як наслідок, ураховуючи наведене в сукупності з метою усунення у стороннього спостерігача сумнівів у неупередженості указаного судді та задля сприяння підтримки до зростання довіри суспільства, представників юридичної професії і сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів, тобто в цілому до судової влади, суддя вважає за необхідне, задовольнити заявлений відвід.

Така дія забезпечить та сприятиме зміцненню та підтримці довіри суспільства до судової влади, та гарантуванню права на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки саме незалежним і неупередженим судом.

З цих підстав та керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81, 369-372, 376 КПК України суддя постановив :

заяву прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора першого відділу процесуального керівництва Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у судовому провадженні № 755/14247/21, що здійснюється у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000519 від 15 червня 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ст. 340 КК України, задовольнити.

Відвести суддю Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від розгляду судового провадження № 755/14247/21.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

С у д д я Оксана БІРСА