Справа №: 398/580/23
провадження №: 1-кс/398/212/23
УХВАЛА

Іменем України

"04" лютого 2023 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 02 лютого 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000198, стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровоград, громадянина України, українця, не маючого місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 25.12.2009 вироком Петрівського районного суду Кіровоградської області, за ч. 2 ст.185 КК України до покарання у виді 2 років позбавлення волі. На підставі ст.75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком на 1 рік; 22.04.2011 вироком Петрівського районного суду Кіровоградської області за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі. На підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки; 18.01.2018 вироком Добровеличківського районного суду Кіровоградської області за ч. 1 ст. 122 КК України до покарання у виді 1 року позбавлення волі. 20.11.2018 звільнений по відбуттю строку покарання; 10.06.2022 вироком Петрівського районного суду Кіровоградської області за ч. 3 ст. 185 КК України до карання у виді 3 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

04.02.2023 до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи 02.02.2023 в період часу з 16 години 30 хвилин по 17 години 00 хвилин, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, тобто в період дії воєнного стану, в який, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ, Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року №2212-ІХ, Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року №2263-ІХта Указом Президента України від 12 серпня 2022 року №573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року №2500-ІХ), діяв воєнний стан, на території ринку «Айсберг», за адресою: Кіровоградська область, місто Олександрія, вул. Козацька, помітили потерпілого ОСОБА_10 , та в останніх виник умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна (грабіж).

У подальшому, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_9 , перебуваючи у вищевказаному місці та реалізуючи прямий умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, діючи умисно та повторно, з корисливим мотивом, з метою власної наживи, розуміючи, що діють відкрито для потерпілого, шляхом поштовху повалили на землю потерпілого ОСОБА_10 та відкрито заволоділи наступними речами: мобільним телефоном марки «Samsung», сріблястого кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , гаманцем чорного кольору, в середині якого знаходились 4 (чотири) банківській картки, грошові кошти в сумі 400 гривень, та не зважаючи на крики потерпілого про допомогу та благання повернути його речі, почали тікати, внаслідок чого ОСОБА_5 разом з ОСОБА_9 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли та викраденим майном розпорядились на власний розсуд, заподіявши потерпілому ОСОБА_10 майнову шкоду на суму близько 4700 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб та в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні злочину, передбаченого частиною 4 статті 186 Кримінального Кодексу України.

Підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного з метою уникнення покарання, перешкоджаючи таким чином кримінальному провадженню.

На підставі ч. 5 ст. 27 КПК України забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідча у судовому засіданні підтримала клопотання, просила його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного з метою уникнення покарання. Вважає, що більш м`який запобіжний захід не може бути застосований до підозрюваного.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою. Вважає, що більш м`який запобіжний захід не може бути застосований до підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні факт вчинення ним злочину визнав повністю, проте заперечував щодо обрання стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 в судовому засіданні проти обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечував, зазначив, що слідчим та прокурором не доведено неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, а саме цілодобового домашнього арешту. Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, на його думку, зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, на які посилається слідча та прокурор в клопотанні. Також зазначив, що підозрюваний перебуває на обліку як особа, яка має захворювання СНІД, у зв`язку з чим отримує відповідне лікування, а в умовах тримання під вартою він не буде забезпечений належним лікуванням, що спричинить шкоду здоров`ю ОСОБА_5 . Просив застосувати до підозрюваного міру запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, про що подав до суду відповідне клопотання.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши зміст клопотання та доданих до нього матеріалів, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу підозрюваного; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Отже, суд бере до уваги, що матеріалами клопотання підтверджується вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, слідчим та прокурором доведені обставини, які свідчать про існування ризиків, що дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу, а саме те, що ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин проти власності, повторно, за попередньою змовою групою осіб, в період дії воєнного стану, за який передбачене покарання до десяти років позбавлення волі, що само по собі може стимулювати підозрюваного до переховування від суду, знайомий з іншим підозрюваним, у зв`язку з чим може впливати на нього та свідків для зміни ними показів, з метою уникнення відповідальності.

Наявність у підозрюваного постійного місця проживання та захворювань, на що посилалася захисник ОСОБА_6 , не може бути беззаперечними стримуючими факторами його подальшої належної процесуальної поведінки та мінімізувати ймовірність вчинення підозрюваним дій, спрямованих на ухилення від можливого покарання, гарантувати запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов до висновку про доцільність обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у задоволені клопотання захисника ОСОБА_6 про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відмовити, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту затримання.

Разом з тим, керуючись вимогами ч. 5 ст. 182, ст. 183 КПК України, суд вважає за можливе щодо підозрюваного ОСОБА_5 при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в обсязі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107360 гривень, оскільки такий розмір є цілком достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 183, 193-194, 196-197, 207 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 02 лютого 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000198, стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, взявши його під варту в залі суду.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 02 лютого 2023 року.

Строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 03 квітня 2023 року включно.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту - відмовити.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень, у разі внесення якої звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

Застава може бути внесена на депозитний рахунок: Одержувач коштів: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445; Банк отримувача: ДКСУ м. Київ; Рахунок отримувача: UA0002505; застава за підозрюваного ОСОБА_5 за кримінальним провадженням №0000198.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, утримуватись від спілкування з іншим підозрюваним, потерпілим та свідками.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити протягом двох місяців з моменту внесення застави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 та прокурора Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_8 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Вручити копію ухвали учасникам судового провадження негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1