Провадження № 1-кс/592/4521/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2022 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представників власника та володільця майна адвоката ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми клопотання слідчого Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Сумської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0002806, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України,

встановив:

Слідчий своє клопотання мотивує тим, що 20.12.2022 до СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області надійшло повідомлення про здійснення в с. Писарівка, Сумського району невстановленими особам незаконного порубу деревени, а саме породи дерева дуб.

20.12.2022 року здійснено виїзд слідчо-оперативної групи, під час якого було встановлено, що місцем огляду є відкрита ділянка місцевості, а саме обхід 4, кварталу 41, виділу 2 Піщанського лісництва ДП «Сумське лісове господарство». На вказаній ділянці під час огляду виявлено фрагменти деревини зовні схожі на породу дерева дуб звичайний у кількості 118 колод діаметром від 8 до 40 см.

Також під час огляду виявлено транспортний засіб марки УАЗ зеленого кольору з державним номерним знаком НОМЕР_1 . Поряд з вказаним транспортним засобом знаходились дві особи чоловічої статі, які представились як ОСОБА_7 31.01.1985 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, виявлено 6 пнів дерев, попередньо, породи дуб. Водночас, на місці вчинення злочину виявлено бензопилу «STIHL MS 362C», помаранчевого кольору, яка знаходилась у забрудненому стані та з наявними на ціпку слідами тирси.

Під час проведення огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, а саме обхід 4, кварталу 41, виділу 2 Піщанського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» старшим слідчим СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області капітаном поліції ОСОБА_9 виявлено та в подальшому вилучено:

- транспортний засіб марки УАЗ зеленого кольору з державним номерним знаком НОМЕР_1 , який передано на відповідальне зберігання до ВП №4 (м. Суми) Сумського РУП ГУНП в Сумській області, що знаходиться за адресою: м. Суми, вул. Степана Бандери, буд. 11; на транспортний засіб з биркою, на якій містяться пояснювальні надписи, підписи понятих та слідчого, опечатано печаткою Сумського РУП ГУНП в Сумській області;

- бензопилу з надписами «STIHL MS 362C», помаранчевого кольору, з биркою, на якій містяться пояснювальні надписи, підписи понятих та слідчого, опечатано печаткою Сумського РУП ГУНП в Сумській області;

- фрагменти деревини, зовні схожі на породу дерева дуб звичайний у кількості 118 колод діаметром від 8 до 40 см, які передано на відповідальне зберігання під розписку помічнику лісничого Піщанського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» ОСОБА_10 .

Постановою слідчого від 21.12.2022 року вилучені в ході огляду місця події від 20.12.2022 року вищезазначені речі - визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0002806.

Також встановлено, що власником вилученого майна, що перераховано вище, є ОСОБА_8 .

Підставою накладення арешту на вказане майно є необхідність у тимчасовому позбавлені права на відчуження, розпорядження та/або користування майном щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом та знаряддям вчинення злочину, доказом злочину.

Водночас, метою накладення арешту, відповідно до вимог ст. 170 КПК України, є забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні для подальшого призначення експертних досліджень, запобігання можливості знищити чи приховати їх, можливості застосування у подальшому спеціальної конфіскації.

Так, вилучена бензопила «STIHL MS 362C» помаранчевого кольору є знаряддям вчинення злочину незаконної порубки дерев та ймовірно зберегла на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку із цим, може бути в подальшому використана, як доказ у вказаному кримінальному провадженні. Крім того, у разі доведення за результатами судового розгляду вини причетних до злочину осіб до вказаної бензопили слід застосувати спеціальну конфіскацію. Аналогічна ситуація має місце і з автомобілем.

Вилучена у ході місця події незаконно зрубана деревина також є речовими доказами і є необхідність у її збереженні.

Тому просить накласти арешт на вказане у клопотанні майно, що було вилучено у ході проведення огляду місця події 20.12.2022 на відкритій ділянці місцевості, на території обходу 4, кварталу 41, виділу 2 Піщанського лісництва ДП «Сумське лісове господарство».

Слідча у судовому засіданні клопотання підтримала у повному обсязі.

Представники власника та володільця майна у судовому засіданні не заперечували проти накладення арешту на деревину. Заперечували щодо накладення арешту на автомобіль та бензопилу, оскільки вказане майно не має відношення до даного кримінального правопорушення.

Вивчивши матеріали провадження, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Слідчим відділом Сумського РУП ГУНП в Сумській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженню № 0002806 від 20.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, за фактом того, що 20.12.2022 до Сумського РУП ГУНП в Сумській області надійшло повідомлення про здійснення поблизу с. Писарівка Сумського району невстановленими особам незаконного порубу деревени, а саме породи дерева дуб.

Під час проведення огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, а саме обхід 4, кварталу 41, виділу 2 Піщанського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» старшим слідчим СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області капітаном поліції ОСОБА_9 виявлено та в подальшому вилучено: транспортний засіб марки УАЗ зеленого кольору з державним номерним знаком НОМЕР_1 ; бензопилу з надписами «STIHL MS 362C», помаранчевого кольору; фрагменти деревини, зовні схожі на породу дерева дуб звичайний у кількості 118 колод діаметром від 8 до 40 см.

Постановою слідчого від 21.12.2022 року вилучені в ході огляду місця події від 20.12.2022 року вищезазначені речі - визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0002806.

Арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо детектив, прокурор, серед іншого, не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для їх застосування (п. 7 ч. 2 ст. 131, п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України).

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами, серед іншого, є документи, якщо вони зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 цієї статті визначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведене необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчий суддя дійшов висновку, що вилучені під час огляду речі, а саме: бензопила з надписами «STIHL MS 362C», помаранчевого кольору; фрагменти деревини, зовні схожі на породу дерева дуб звичайний у кількості 118 колод діаметром від 8 до 40 см., містять відомості, які є предметом перевірки під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, а тому мають значення для досудового розслідування. Отже, вони можуть бути використані в подальшому як доказ у кримінальному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що орган досудового розслідування довів необхідність арешту вищевказаного майна, вилученого під час обшуку, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Щодо іншого майна, зазначено у клопотанні слідчого, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Положеннями ст.ст. 94, 132, 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до статті 100 КПК України, на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, а згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно положень КПК (ст. 1 КПК) та належною правовою (судовою) процедурою забезпечити швидке, повне та неупереджене розслідування і судовий розгляд, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному примусу (обмеженню) (ч. 2 ст. 2 КПК).

Зокрема, при вирішенні зазначеного вище питання слідчий суддя повинен дотриматися вимог ст. 170-173 КПК, з`ясувати і дослідити всі ті обставини, з якими кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а саме правову підставу для арешту майна.

Вирішуючи питання щодо законності і обґрунтованості арешту майна, слідчий суддя враховує і сталу прецедентну практику ЄСПЛ щодо «відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції», згідно якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: а) чи є втручання законним; б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Відповідно рішення ЄСПЛ у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008, де вказувалися на порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, констатовано, що «кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

В рішеннях ЄСПЛ від 09.06.2005 у справі «Бакланов проти Російської Федерації», від 24.03.2005 у справі «Фрізен проти Російської Федерації», наголошується, що «перша та найбільш важлива вимога ст. 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним».В рамках даного кримінального провадження слідчий звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно, яке обґрунтовував тим, що вказане майно відповідає критеріям речового доказу, що необхідно накласти арешт з метою уникнення їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя не вбачає підстав вважати, що автомобіль, має відношення до обставин кримінального провадження,

Частина 1 ст. 246 КК України передбачає відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.

Під час розгляду справи факт вчинення незаконного перевезення дерев своє підтвердження не знайшов, так як стороною обвинувачення не надано жодних доказів, які б вказували на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та причетних до нього осіб, а також конкретних потерпілих у даному кримінальному провадженні, яким би була завдана певна шкода, що у сукупності з іншими обставинами і свідчить про відсутність будь-яких правових підстав для накладення арешту на вилучений автомобіль.

В матеріалах кримінального провадження відсутні й інші законні підстави, з метою забезпечення яких допускається арешт майна, а саме відсутність у санкції ч. 1 ст. 246 КК додаткового покарання у виді конфіскації майна, а також даних про відшкодування завданої внаслідок кримінального правопорушення шкоди (цивільний позов).

За наведених підстав слідчий суддя вважає за необхідне в іншій частині відмовити в задоволенні клопотання слідчого.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого Сумського РУП ГУНП в Сумській ОСОБА_3 задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, що було вилучено у ході проведення огляду місця події 20.12.2022 на відкритій ділянці місцевості, на території обходу 4, кварталу 41, виділу 2 Піщанського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» а саме:

- бензопилу з надписами «STIHL MS 362C», помаранчевого кольору, що поміщена до камери зберігання речових доказів Сумського РУП ГУНП у Сумській області;

- фрагменти деревини, зовні схожі на породу дерева дуб звичайний у кількості 118 колод діаметром від 8 до 40 см, які передано на відповідальне зберігання під розписку помічнику лісничого Піщанського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» ОСОБА_10

- із забороною відчуження, розпорядження та користування цим майном, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

В іншій частині клопотання відмовити.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Сумського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та іншим учасникам кримінального провадження.

Слідчий суддя ОСОБА_1