печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_15,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_16,

прокурора ОСОБА_17,

захисника ОСОБА_18,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_19, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000498, від 09.06.2022, -

ВСТАНОВИВ:

24.11.2022 старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковник поліції ОСОБА_21, за погодженням із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_20 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000498, від 09.06.2022 за підозрою ОСОБА_1 у заволодінні коштами регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Укрзалізниця» в особливо великих розмірах, вчиненого службовою особою шляхом зловживання своїм службовим становищем за попередньою змовою групою осіб за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України, та за фактом внесення в документи, які відповідно до закону подаються для проведення державної реєстрації ТОВ «ЕНЕЙРІТС» завідомо неправдивих відомостей за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205-1 КК України, а тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває за межами України, та який постановою слідчого від 10.09.2022 оголошений у розшук, виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримала внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, надавши письмові заперечення, у яких вказав на те, що ОСОБА_1 не набув статусу підозрюваного у вказаному кримінальному провадженні, поряд з цим не доведено того факту, що ОСОБА_1 оголошено у міжнародний розшук, що позбавляє слідчого суддю права для обрання йому запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення захисника та прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000498, від 09.06.2022 за підозрою ОСОБА_1 у заволодінні коштами регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Укрзалізниця» в особливо великих розмірах, вчиненого службовою особою шляхом зловживання своїм службовим становищем за попередньою змовою групою осіб за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України, та за фактом внесення в документи, які відповідно до закону подаються для проведення державної реєстрації ТОВ «ЕНЕЙРІТС» завідомо неправдивих відомостей за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205-1 КК України.

09.09.2022 складено повідомлення про підозру ОСОБА_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України та ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України.

Повідомлення про підозру вручено у спосіб, передбачений главою 11 КПК України для вручення повідомлень.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

У зв`язку із тим, що місцезнаходження підозрюваного не відоме через його перебування за межами України та переховування від органів досудового розслідування, 10.09.2022 ОСОБА_1 оголошено у розшук, а надалі - у міжнародний розшук.

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України, що спростовує доводи сторони захисту щодо відсутності оголошення міжнародного розшуку підозрюваного, як ключового елемента для обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Посилання захисника, що повідомлення про підозру є незаконним, оскільки підозрюваний особисто його не отримав і воно йому безпосередньо не вручалось, слідчим суддею не приймається до уваги, оскільки відповідно до положень ч.1 ст.278, ч.3 ст.111 та ч. 1, 2 ст.135 КПК України, повідомлення про підозру повинно бути вручено особі у день його складання, а у разі неможливості - у спосіб, що передбачений для вручення повідомлень.

Як встановлено, повідомлення про підозру направлялося за адресою місця проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 (власник ОСОБА_2 ), де наразі проживає його дружина ОСОБА_2 та вручено голові Козинської селищної ради ОСОБА_3 для передачі ОСОБА_1 .

При цьому, КПК України не передбачає обов`язку і права уповноваженої особи відкласти вручення повідомлення про підозру та чекати настання сприятливих обставин для його вручення особі, яка не може його отримати в день складання у силу певних причин.

Прокурор вчинив всі можливі, передбачені законом дії, щоб особа, якій повідомляється про підозру, була обізнана про це.

Поряд з цим, слідчий суддя зобов`язаний встановити відповідність повідомленої ОСОБА_1 підозри критерію «обґрунтована підозра».

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_1 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України та ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України, підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема:

- матеріалами тимчасового доступу до речей і документів, що перебували у володінні РФ «Південно-Західна залізниця» АТ «Укрзалізниця», а саме: платіжними дорученнями, вказівками про перерахування коштів, заявками та листами про необхідність проведення робіт на приміському вокзалі ст. Київ-Пасажирський, копії рахунків на оплату ТОВ «ЕНЕЙРІТС»;

- матеріалами обшуку за місцем знаходження РФ «Південно-Західна залізниця» АТ «Укрзалізниця», а саме: положенням про РФ «Південно-Західна залізниця», наказами про призначення посадових осіб, причетних до перерахування коштів на рахунок ТОВ «ЕНЕЙРІТС» та їх посадовими інструкціями, заявками-рапортами та листами про необхідність проведення робіт на приміському вокзалі ст. Київ-Пасажирський, оригіналами рахунків на оплату ТОВ «ЕНЕЙРІТС».

- матеріалами обшуку за місцем знаходження виробничого підрозділу «Центр регіональних перевезень пасажирів» регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Укрзалізниця», а саме: вказівками про перерахування коштів, заявками та листами про необхідність проведення робіт на привокзальному вокзалі ст. Київ-Пасажирський, копіями рахунків на оплату ТОВ «ЕНЕЙРІТС»;

- матеріалами тимчасового доступу до документів, які перебували у володінні Ужгородської ДПІ ГУ ДФС в Закарпатській області, а саме: податковою справою ТОВ «ЕНЕЙРІТС», відповідно до якої, окрім директора та засновника ОСОБА_4 , будь-які інші працівники на вказаному товаристві не працювали;

матеріалами тимчасового доступу до речей і документів в АТ «Ощадбанк» щодо руху коштів, відкритого для служби приміських пасажирських перевезень регіональної філії «Південно-Західна залізниця», з якого вбачається, що належні АТ «Укрзалізниця» кошти переказувались на рахунок ТОВ «ЕНЕЙРІТС» лише на підставі рахунків на оплату;

- матеріалами тимчасового доступу до речей і документів у АТ «КРИСТАЛБАНК» щодо руху коштів на рахунку, відкритого для ТОВ «ЕНЕЙРІТС», аналізом якого встановлено перерахування невстановленими особами отриманих від служби пасажирських перевезень РФ «Південно-Західна залізниця» з використанням програму «клієнт-банк» на рахунки інших підконтрольних товариств з ознаками фіктивності та компанію-нерезидента як оплату за поставку електродвигунів;

- матеріалами проведеною департаментом внутрішнього контролю та аудиту АТ «Укрзалізниця» ревізії, якою установлено, що переказ коштів на рахунок ТОВ «ЕНЕЙРІТС» здійснювався за відсутності проєктно-кошторисної документації щодо об`єкта «Влаштування зони очікування пасажирів на приміському вокзалі ст. «Київ-Пасажирський» та відповідних процедур закупівлі, передбачених ст. 877 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 № 435-IV, згідно якої підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт, та п. 7 статті 2 розділу I Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII, яким заборонено придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених цим Законом, та укладання договорів, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених цим законом;

- висновком судової будівельно-технічної експертизи від 31.03.2021 № 684/03/2021, відповідно до якої, перед проведенням робіт, за які перераховано кошти на рахунок ТОВ «ЕНЕЙРІТС», потрібно було розробити та затвердити в установленому порядку проектно-кошторисну документацію, оголосити державні закупівлі, погодити договірну ціну, погодити та підписати кошториси, укласти відповідні договори, що не було зроблено керівництвом філії;

- довідкою бухгалтерського дослідження (ревізією) від 16.04.2021, якою установлено безпідставність перерахування коштів на рахунок ТОВ «ЕНЕЙРІТС»;

- висновком судової економічної експертизи від 30.04.2021 № 085/21, якою підтверджено висновки бухгалтерського дослідження (ревізії) від 16.04.2021 про безпідставність, тобто документальну не обґрунтованість первинними документами, перерахування коштів на рахунок ТОВ «ЕНЕЙРІТС»;

- показаннями службових осіб виробничого підрозділу «Центр регіональних перевезень пасажирів» (далі - РПЦ ПЗЗ): ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які показали, що вказівку про готування пакету документів (заявки про необхідність проведення робіт, листи погодження) вони готували та підписували за вказівкою головного інженера РПЦ ПЗЗ ОСОБА_11 та начальника служби приміських пасажирських перевезень філії ОСОБА_12 ;

- показаннями підозрюваного ОСОБА_12 про надання ОСОБА_1 вказівок головному інженеру філії ОСОБА_13 про перерахування коштів на рахунок ТОВ «ЕНЕЙРІТС» та отриманням від ОСОБА_14 (співучасника злочину - особа, яка передавала оригінали рахунків ТОВ «ЕНЕЙРІТС»), оригіналів рахунків ТОВ «ЕНЕЙРІТС» з подальшою їх передачею на РПЦ ПЗЗ;

- показаннями підозрюваного ОСОБА_11 про те, що оригінали рахунків ТОВ «ЕНЕЙРІТС» він отримував від головного інженера філії ОСОБА_13 , а подальшому за його вказівкою передавав їх до технічного відділу РПЦ ПЗЗ для готування пакету документів (заявки про необхідність проведення робіт, листи погодження);

- показаннями підозрюваної ОСОБА_4 , яка за грошову винагороду зареєструвала на себе ТОВ «ЕНЕЙРІТС», до діяльності якого вона не має жодного відношення, жодних фінансово-господарських документів не підписувала, фінансово-господарську діяльність не здійснювала.

- іншими доказами в їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_1 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим передбачає покарання у вигляді позбавлення волі; вказаний ризик обґрунтовується наявністю повідомлення ОСОБА_1 про підозру у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за яке може бути призначено покарання у вигляді реального позбавлення волі на строк від 7 до 12 років. Ризик незаконно впливати на свідків обґрунтовується тим, що більшість свідків у цьому кримінальному провадженні є співробітниками та колишніми співробітниками регіональної філії «Південно-західна залізниця», її виробничих підрозділів та перебували у службовій та матеріальній залежності від ОСОБА_1 , як керівника філії. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення є також реальним та обґрунтовується тим, що слідчим відділом Мукачівського РУ ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000080 від 05.04.2022 за підозрою декількох осіб в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України за ч. 3 ст. 332 КК України. Серед іншого, у цьому кримінальному провадженні встановлено обставини й незаконного перетину ОСОБА_1 державного кордону України на підставі завідомо підробленої довідки ВЛК № 1606 від 26.04.2022 типової форми додатку 4 Положення про непридатність до військової служби.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_1 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_1 , оголошений у міжнародний розшук, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, вчинятиме інше кримінальне правопорушення, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000498, від 09.06.2022 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю міста Харкова, громадянину України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_15