ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/420/23 Справа № 932/1103/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Судді доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 січня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000194, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, з вищою освітою, не працюючого, одруженого, утриманців не маючого, який зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України, -

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_7

прокурора ОСОБА_8

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

В С Т А Н О В И Л А:

За ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 січня 2023 року частково задоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з визначенням застави у виді 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 161 040 (сто шістдесят одна тисяча сорок) гривень.

Слідчий суддя врахував наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України, а також наявність ризиків переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду, незаконного впливу на свідків по кримінальному провадженню, а також ризику продовження вчиняти аналогічні злочини.

В апеляції:

- захисник просить ухвалу слідчого судді скасувати та прийняти нову, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого або задовольнити частково, обравши підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу прокурор зазначає, що стороною обвинувачення не було надано доказів вини ОСОБА_6 . Посилається на недопустимість усіх доказів, отриманих стороною обвинувачення. Зазначає, що дії останнього можуть бути кваліфіковані за ст. 15 ч. 1 ст. 190 КК України. Крім цього вказує, що не було доведено об`єктивними доказами наявності будь-яких ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Також захисник вказує, що слідчим суддею жодним чином не з`ясовано, з яких причин неможливо застосування до підозрюваного ОСОБА_6 іншого, більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Окрім цього, захисник звертає увагу на те, що в резолютивній частині оскаржуваної ухвали, у випадку внесення застави, на ОСОБА_6 покладаються певні обов`язки, зокрема: не відлучатись з постійного місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, тобто фактично поряд із визначенням альтернативного запобіжного заходу, слідчий суддя застосував відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту, у випадку внесення застави.

Заслухавши підозрюваного та його захисника, які просили задовольнити апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали та обговоривши доводи скарг, колегія суддів дійшла наступного висновку.

За приписами ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

За вимогами ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Колегія суддів вважає, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчим суддею дотримані.

Згідно матеріалів справи слідує, що 23 січня 2023 року до ЄРДР за № 0000194 внесені відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

27 січня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні та збуті вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, за попередньою змовою групою осіб.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, апеляційний суд зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Слідчий суддя в повній мірі з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 23 січня 2023 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання від 23 січня 2023 року; протоколом огляду та ідентифікації грошових коштів від 26 січня 2023 року; протоколами огляду місця події від 26 та 27 січня 2023 року; протоколами обшуку від 26 січня 2023 року; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_9 від 27 січня 2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 27 січня 2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 27 січня 2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 27 січня 2023 року, які вказують на причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

При цьому колегія суддів зважає на рішення Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», відповідно до якого, для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Розглядаючи питання наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до семи років, у зв`язку з чим, розуміючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення понесення покарання. Окрім цього, слідчий суддя вважав наявним ризик незаконного впливу на свідків, оскільки йому відомі анкетні відомості останніх, а також ризик продовження кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється.

Отже обрання слідчим суддею запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави, є таким, що в повній мірі відповідає наведеним вище нормам закону, правовим позиціям Європейського Суду з прав людини та обставинам цього кримінального провадження і на даному етапі досудового розслідування зможе запобігти визначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, щодо визначення підозрюваному ОСОБА_6 застави у сумі 161 040 гривень, оскільки таке рішення в повній мірі відповідає нормам кримінального процесуального закону та фактичним обставинам кримінального провадження і є достатнім та необхідним для запобігання визначених судом ризиків та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Доводи апеляційної скарги захисника відносно того, що вина підозрюваного ОСОБА_6 в інкримінованому злочині не доведена та його дії не вірно кваліфіковані органом досудового розслідування, фактично зводяться до вирішення питань доведеності чи недоведеності вини останнього в інкримінованому злочині, які вирішуються судом першої інстанції при ухваленні вироку, і на даному етапі кримінального провадження ці питання не розглядаються.

Що стосується посилання захисника в тій частині, що слідчий суддя в резолютивній частині оскаржуваної ухвали зазначив, що у випадку внесення застави, на ОСОБА_6 покладаються певні обов`язки, зокрема: не відлучатись з постійного місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, тобто фактично поряд із визначенням альтернативного запобіжного заходу, застосував відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту, то вони є посилковими, виходячи з наступного.

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Серед обов`язків, перелічених у наведеній вище статті є, зокрема і: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Тобто, визначення одного або кількох обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України для підозрюваного є дискреційним повноваженням, в даному випадку слідчого судді, який на власний розсуд вважав на необхідне визначити саме такий перелік обов`язків, які на переконання слідчого судді, з урахуванням обставин кримінального провадження, забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

При цьому визначення таких обов`язків може бути застосовано під час застосування будь-якого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, та застережень щодо застосування саме такого обов`язку, передбаченого п. 1 ч. 5 ст. 194 КПК України, під час дії альтернативного запобіжного заходу у виді застави, не передбачено.

З огляду на викладене, застосований запобіжний захід стосовно підозрюваного ОСОБА_6 відповідає вимогам ст. ст. 177, 178, 194 КПК України, тому апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422 КПК, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 січня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000194, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4