Справа № 461/3134/21
Провадження № 1-кс/461/1180/23
УХВАЛА

03.03.2023 року місто Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , свідка ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС ВР ОТЗ СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про накладення грошового стягнення,

встановив:

Слідчим управлінням ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000321 від 16.04.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, яке, відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України та примітки до ст. 45 КК України, відноситься до категорії тяжких корупційних злочинів.

Старший слідчий СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Львівської обласної прокуратури, звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення грошового стягнення на свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 не виконав свого процесуального обов`язку, покладеного на нього ч. 2 ст. 66 КПК України, а саме не з`явився до слідчого за викликом для участі у допиті та отриманні зразків для проведення експертизи у кримінальному провадженні, хоча був належним чином повідомлений про час та місце проведення такого допиту. Про причини свого неприбуття свідок орган досудового розслідування не повідомив.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав та просив таке задовольнити.

Свідок та його представник, кожен окремо, клопотання заперечили з мотивів його необґрунтованості.

Зокрема, свідок вказав, що він дійсно отримав повістку, але на виклик не з`явився оскільки мав на це поважні причини. Крім того, ОСОБА_5 вказав, що не має жодних даних для повідомлення слідчому на допиті, а також він має намір скористатися положеннями ст. 63 Конституції України під час допиту.

В свою чергу, доводи захисника щодо необґрунтованості клопотання мотивовані тим, що, на думку адвоката, підстав для внесення відомостей до ЄРДР немає, а саме формулювання короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведене у витягу з ЄРДР є доволі неконкретне, що свідчить про незаконність реєстрації провадження. Наведене, за твердженням адвоката, вказує на відсутність підстав для виклику на допит ОСОБА_5 , тобто свідчать про те, що орган досудового розслідування не діяв у межах наданих йому КПК України повноважень.

Крім того, захисник вважає, що слідчий не з`ясував поважності причин неявки на допит ОСОБА_5 , а також не обґрунтував у клопотанні чому на свідка слід накласти штраф, а не застосувати інший захід забезпечення кримінального провадження, такий як привід.

Дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, приходжу до висновку, що таке підлягає задоволенню, з огляду на нижченаведене.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходами забезпечення кримінального провадження, серед інших, є виклик слідчим, дізнавачем, прокурором, судовий виклик, привід, а також накладення грошового стягнення.

Згідно положень ст. 133 КПК України, слідчий, прокурор під час досудового розслідування має право викликати підозрюваного, свідка, потерпілого або іншого учасника кримінального провадження у встановлених цим Кодексом випадках для допиту чи участі в іншій процесуальній дії. Слідчий, прокурор під час досудового розслідування мають право викликати особу, якщо є достатні підстави вважати, що вона може дати показання, які мають значення для кримінального провадження, або її участь у процесуальній дії є обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КПК України, якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі:

від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора;

від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Відповідно до ст. 144 КПК України, грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається: під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

Пунктом 1 частини 2 статті 66 КПК України, встановлено, що свідок зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.

За приписами ст. 136 КПК України, належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, у тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

В ході розгляду клопотання встановлено, що свідок ОСОБА_5 отримав повістку про виклик на 14 год. 00 хв. 15 лютого 2023 року до слідчого СУ ГУ НП у Львівській області у каб. № 9 за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 124, для участі у допиті та отриманні зразків для проведення експертизи у кримінальному провадженні. Вказана повістка слідчим вручена свідку 01.02.2023 року, у відповідності до положень ст.ст. 133, 135, 136 КПК України, що підтверджується розписом свідка у корінці відповідної повістки.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечив наведених обставин, зокрема вказав, що дійсно від отримав повістку про виклик, але на виклик до слідчого він не з`явився.

Факт невиконання свідком ОСОБА_5 свого обов`язку, покладеного на нього ч. 2 ст. 66 КПК України, підтверджується також рапортом слідчого ОСОБА_3 від 15.02.2023 року про неприбуття на виклик та копією журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених до приміщень ГУНП у Львівській області за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 124.

Свідок ОСОБА_5 в ході розгляду клопотання вказав, що він не прибув на виклик слідчого з поважних причин, але яких саме причин він не зазначив. Крім того, свідок вказав, що не прибув до слідчого, оскільки йому нічого не відомо по обставинам кримінального провадження, а також він має намір скористатися правом відмовитись давати свідчення, відповідно до ст. 63 Конституції України.

Отже, слідчому судді не надано жодного доказу та не повідомлено про поважність причин неявки свідка до слідчого на виклик для участі у відповідній процесуальній дії.

Доводи свідка про те, що йому нічого не відомо по обставинам даного кримінального провадження є безпідставними, адже свідок не вказав у ході розгляду клопотання звідки йому відомо з приводу чого його будуть допитувати, а також з приводу чого проводиться досудове розслідування.

В свою чергу, відмова давати свідчення не є поважною причиною для неявки на виклик, адже така відмова повинна бути зафіксована у встановлений процесуальним законодавством спосіб, що у даному випадку є фіксація у протоколі такої позиції свідка.

Стосовно доводів адвоката щодо відсутності підстав для внесення відомостей до ЄРДР, неконкретного формулювання короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведене у витягу з ЄРДР, а тому відсутні підстави для виклику на допит ОСОБА_5 , слід відзначити наступне.

Згідно ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до пунктів 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Згідно пункту 2 частини 1 (Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру) Розділу ІІ Положення, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, витяг з ЄРДР не повинен обов`язково містити дані про усі обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Зокрема, такі обставини, як подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат тощо.

Це очевидно пов`язано із двома факторами, перше це те, що внесення до ЄРДР є по суті початком кримінального провадження, а отже усі наведені вище обставини встановлюються лише після внесення відповідних відомостей до реєстру. Друге це недопустимість розголошення відомостей досудового розслідування, задля забезпечення виконання завдань кримінального провадження.

Водночас, можуть бути і інші фактори, такі як зміст заяви про вчинення кримінального правопорушення, обсяг наявних даних у реєстратора тощо.

Долучений до даного клопотання витяг з Єдиного реєстру досудових розслідування відповідає як наведеним положенням чинного КПК України, так і Порядку внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру.

У будь-якому випадку ці доводи захисника не можуть бути належною підставою для неявки свідка на виклик слідчого для проведення з ним процесуальних дій.

Щодо доводів адвоката про те, що слідчий не з`ясував поважності причин неявки на допит ОСОБА_5 , а також не обґрунтував у клопотанні чому на свідка слід накласти штраф, а не застосувати інший захід забезпечення кримінального провадження, такий як привід, слід відзначити наступне.

Жодна норма КПК України прямо не зобов`язує слідчого з`ясовувати поважність причин неявки на допит свідка, хоча такі причини можуть бути враховані при подальшому ініціюванні відповідних процесуальних дій органом досудового розслідування. Зокрема, такі причини можуть бути враховані при вирішенні питання доцільності застосування заходів забезпечення кримінального провадження по відношенню до свідка.

Натомість у даному випадку свідок взагалі не повідомив слідчого про причини неявки на виклик, а у ході розгляду даного клопотання не навів поважності таких причин слідчому судді і не подав з цього приводу жодних доказів.

Крім того, доводи про те, що слідчий не обґрунтував у клопотанні чому на свідка слід накласти штраф, а не застосувати інший захід забезпечення кримінального провадження, такий як привід є надуманими з огляду на зміст положень ст. 139 КПК України, які встановлюють наслідки неявки свідка. Аналіз наведеної статті вказує на те, що пропозиція (клопотання) про застосування відповідного заходу забезпечення кримінального провадження будь то привід чи грошове стягнення віднесено законодавцем до дискреційних повноважень органу досудового розслідування. У свою чергу, слідчий суддя в межах судового контролю за дотримання прав і свобод особи під час кримінального провадження повинен перевірити чи відповідає подане слідчим клопотання вимогам закону і чи мали місце обставини наведені у ньому.

Більше того, грошове стягнення передбачене ч. 1 ст. 139 КПК України, а привід частиною 2 цієї ж статті, що може прийматись до уваги органом досудового розслідування при визначенні алгоритму (порядку) здійснення відповідних процесуальних дій у кримінальному провадженні.

Отже, наведені обставини вказують на те, що свідок ОСОБА_5 своєчасно повідомлявся про необхідність з`явитися до слідчого, про що слідчим надано підтвердження, яке відповідає вимогам ст. 136 КПК України, на виклик не з`явився без поважних причин, про поважність причин своєї неявки слідчого не повідомив, відтак свідок не виконав покладений на нього процесуальний обов`язок, передбачений п. 1 ч. 2 ст. 66 КПК України.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2023 року становить 2684 грн.

Слідчий суддя встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення (ч. 3 ст. 146 КПК України).

Таким чином, з урахуванням вищенаведених доводів та мотивів, приходжу до висновку про те, що клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст.ст. 139, 144, 146, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання старшого слідчого в ОВС ВР ОТЗ СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про накладення грошового стягнення задовольнити.

Накласти на свідка ОСОБА_5 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , грошове стягнення у розмірі 0,25 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 671 грн.

Роз`яснити, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 147 КПК України, особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Слідчий суддя, суд, визнавши доводи особи обґрунтованими, може самостійно скасувати ухвалу про накладення грошового стягнення, а в іншому випадку - призначає судове засідання для розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1