Справа № 466/112/18 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/811/605/21 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові у режимі відеоконференції апеляційні скарги захисника - адвоката ОСОБА_6 та засудженого ОСОБА_7 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 31 травня 2021 року про залишення без задоволення заяви засудженого про перегляд вироку Львівського обласного суду (на теперішній час Львівського апеляційного суду) від 19 лютого 2001 року за нововиявленими обставинами, -

з участю прокурора ОСОБА_8 ,

засудженого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_9 ,

в с т а н о в и л а:

вищевказаною ухвалою заяву засудженого ОСОБА_7 від 02.10.2017 року із доповненнями про перегляд вироку Львівського обласного суду (на теперішній час Львівського апеляційного суду) від 19 лютого 2001 року за нововиявленими обставинами залишено без задоволення.

Не погоджуючись із даною ухвалою, захисник ОСОБА_6 та засуджений ОСОБА_7 подали апеляційні скарги.

Адвокат ОСОБА_6 у своїй апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 31 травня 2021 року та постановити нову, якою задовольнити заяву ОСОБА_7 від 02.10.2017 року із доповненнями про перегляд вироку Львівського обласного суду (на теперішній час Львівського апеляційного суду) від 19 лютого 2001 року за нововиявленими обставинами.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог адвокат покликається на те, що оскаржувана ухвала є незаконною, необґрунтованою та такою, що не відповідає вимогам КПК України.

Як зазначає адвокат, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що зміст норми ст. 459 КПК України визначає, що нововиявлені обставини характеризуються такими ознаками, як:невідомість їх суду з причин, які від нього не залежать, істотність цих обставин для справи, наявність ново виявлених обставин в об`єктивній дійсності до постановлення вироку, неможливість обліку цих обставин під час провадження в справі і постановлення вироку у зв`язку з тим, що вони невідомі суду, відкриття нових обставин тільки після набрання вироком законної сили.

На її переконання, суд не дав жодної оцінки тим обставина, що факт підміни речових доказів відбувся працівниками правоохоронних органів, не допитав свідка ОСОБА_10 , яка надала правдиві покази на досудовому слідстві, фальсифікація відбулась з явки з повинною, пояснення ОСОБА_11 , протоколів затримання, вилучення, огляду речових доказів та ряд інших доказів, які покладені в основу вироку щодо ОСОБА_12 , були отримані на підставі неправдивих показань та процесуальних документів, що зобов`язувало суд дати і цим доказам відповідну оцінку з точки зору їх допустимості, а тільки після цього надати усім доказам в їх сукупності оцінку з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття рішення про винуватість чи невинуватість особи.

Засуджений ОСОБА_12 у своїй апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 31 травня 2021 року та направити справу на новий розгляд.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог засуджений покликається на те, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є незаконною, невмотивованою та незаконною.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги засудженого, таким на підтвердження та обґрунтування наявності підстав для перегляду вироку Львівського обласного суду від 19 лютого 2001 року за ново виявленими обставинами ним надано копії документів кримінальної справи.

У судовому засіданні засуджений ОСОБА_12 та його захисник ОСОБА_9 подані апеляційні скарги підтримали та просили такі задовольнити. Адвокат також звернув увагу на те, що оскаржуване рішення ухвалене незаконним складом суду.

Прокурор ОСОБА_8 заперечив проти задоволення апеляційних скарг, зазначивши, що такі не ґрунтуються на вимогах закону.

Заслухавши доповідача, позицію учасників процесу, перевіривши матеріали кримінального провадження та доводи скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають до часткового задоволення, з огляду на таке.

Згідно зі ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і мотивованим. Законним є рішення, постановлене компетентним судом згідно норм матеріального права із дотриманням вимог кримінального провадження, передбаченого цим Кодексом.

Підстави для здійснення кримінального провадження за нововиявленими обставинами, а також порядок здійснення перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами регламентовані главою 34 КПК України.

Згідно з 1 ст. 459 КПК України, судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Як слідує з оскаржуваного рішення, ОСОБА_7 звернувся до Шевченківського районного суду м. Львова з заявою від 2 жовтня 2017 року із доповненнями про перегляд вироку Львівського обласного суду від 19 лютого 2001 року за нововиявленими обставинами.

Колегією суддів установлено, що кримінальна справа щодо ОСОБА_11 розглядалася за правилами Кримінально-процесуального кодексу України 1960 року; вирок від 19 лютого 2021 року, яким ОСОБА_11 було засуджено за пунктом «г» ст. 93 КК України (в редакції 1960 року) до довічного позбавлення волі, Львівський обласний суд ухвалив у складі двох професійних суддів та трьох народних засідателів.

Розгляд заяви ОСОБА_7 від 2 жовтня 2017 року із доповненнями про перегляд вироку Львівського обласного суду від 19 лютого 2001 року за нововиявленими обставинами здійснювався Шевченківським районним судом м. Львова у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. Пунктом 2 ч. 2 цієї статті установлено, що судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо воно ухвалене незаконним складом суду.

Так, згідно з ч. 4 ст. 33 КПК України, кримінальне провадження за нововиявленими обставинами здійснюється судом, який ухвалив рішення, що переглядається.

Втім, з огляду на зміни кримінального процесуального законодавства, апеляційний суд не є судом першої інстанції, а тому не наділений повноваженнями здійснювати кримінальне провадження за нововиявленими обставинами та ухвалювати судові рішення як суд першої інстанції. Через це розгляд заяв про перегляд вироку за нововиявленими обставинами здійснюється місцевим судом, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. За таких обставин, розгляд заяви ОСОБА_7 від 2 жовтня 2017 року із доповненнями про перегляд вироку Львівського обласного суду від 19 лютого 2001 року за нововиявленими обставинами здійснювався Шевченківським районним судом м. Львова, що відповідає вимогам закону.

Однак, що стосується складу суду, визначеного для розгляду цієї заяви, а саме: двох суддів та трьох присяжних, то такий визначений у порушення вимог кримінального процесуального закону.

Так, з набранням чинності КПК в якості форми безпосередньої участі народу у здійсненні правосуддя в Україні запроваджено інститут присяжних. Відповідно до положень статей 124, 127 Конституції України в редакції Закону № 1401-III від 02.06.2016 народ безпосередньо бере участь у здійсненні правосуддя через присяжних у визначених законом випадках.

За своєю правовою природою кримінальне провадження в суді присяжних є особливим порядком кримінального провадження, покликаним забезпечити додаткові гарантії особам, обвинуваченим у вчиненні найбільш тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі. Залежно від волевиявлення обвинуваченого у справах цієї категорії може застосовуватись одна з двох альтернативних судових процедур: загальний порядок судового розгляду колегією у складі трьох професійних суддів; провадження у суді присяжних (ч. 3 ст. 31 КПК). Така альтернативність покликана сприяти дотриманню балансу між економією процесуальних засобів та гарантіями дотримання прав особи у кримінальному судочинстві. Відповідні гарантії полягають у праві обвинуваченого заявити клопотання про розгляд його справи або колегією професійних суддів, або судом присяжних. Можливість вибору між різними процесуальними формами відправлення правосуддя передбачає обов`язок держави в особі її уповноважених органів та службових осіб забезпечити свободу цього вибору та його практичну реалізацію.

Відповідно до ч. 2 ст. 383 КПК суд присяжних утворюється при місцевому загальному суді першої інстанції.

У ст. 384 КПК визначено, що прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, про можливість розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та особливості такого розгляду. Письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду. Обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, під час підготовчого судового засідання має право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Отже, виходячи із зазначених приписів кримінального процесуального закону розгляд кримінального провадження судом присяжних проводиться за сукупності таких умов: 1) обвинувальний акт щодо особи передано на розгляд суду першої інстанції; 2) злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, передбачає покарання у виді довічного позбавлення волі; 3) під час підготовчого судового засідання обвинувачений заявив клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Поряд із цим, для інших стадій судового провадження (перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, за нововиявленими або виключними обставинами) можливості здійснення кримінального провадження судом присяжних процесуальним законом не передбачено. Вказане обумовлено відмінностями цих стадій від стадії провадження в суді першої інстанції, пов`язаними з межами та процедурою судового розгляду, їх спеціальним завданням (перевірка законності та обґрунтованості судового рішення), а також наявністю іншого процесуального статусу особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження з перегляду судового рішення.

Так, за змістом статей 459-467 КПК перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є ревізійною стадією, в ході якої суд не розглядає обвинувачення по суті, а лише надає оцінку доводам учасників судового провадження щодо наявності у кримінальному провадженні обставин, що не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення, а також щодо можливості впливу цих обставин на правильність судового рішення, яке належить переглянути.

Предметом судового розгляду в порядку провадження за нововиявленими обставинами виступає не обвинувальний акт, а судове рішення, зокрема вирок суду, що набрав законної сили, яким установлено наявність чи відсутність винуватості особи у вчиненні інкримінованого їй злочину. Після набрання вироком законної сили особа, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, вже не має статусу обвинуваченого, натомість залежно від прийнятого судом рішення вважається виправданою або засудженою. Забезпечення додаткових гарантій для такої особи у виді перегляду вироку щодо неї за нововиявленими обставинами судом присяжних процесуальний закон не передбачає.

Вказане узгоджується з приписами ч. 10 ст. 31 КПК, відповідно до яких перегляд судового рішення за виключними обставинами в суді першої інстанції здійснюється виключно колегією у складі трьох або більшої непарної кількості суддів. І хоча ця норма не визначає складу суду для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, однак з урахуванням подібності процедур провадження за нововиявленими та виключними обставинами, здійснення яких регулюються главою 34 КПК, на думку колегії суддів об`єднаної палати, перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами також повинен здійснюватися виключно професійними суддями. Залучення присяжних до цієї процедури не сприятиме реалізації завдань кримінального провадження, адже мета, якої може бути досягнуто при розгляді заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами судом присяжних, є явно неспіврозмірною з витраченими на такий розгляд процесуальними засобами.

Зазначена правова позиція була викладена Об`єднаною палатою Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду у постанові від 4 листопада 2019 року у справі №496/4533/17.

За таких обставин, проведення судового засідання з розгляду заяви про перегляд вироку за нововиявленими обставинами з участю присяжних, є порушенням вимог кримінального процесуального закону, оскільки процедура перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами не передбачає права засудженого на суд присяжних. Тобто рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 31 травня 2021 року ухвалене незаконним складом суду.

Зазначені обставини колегія суддів, з урахуванням вимог ст. 412 КПК України, вважає істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

За наведеного, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа направленню на новий судовий розгляд.

Оскільки ухвала суду із зазначених вище підстав підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду у суді першої інстанції, колегія суддів не здійснює оцінки доводів апеляційних скарг, які підлягають перевірці при новому розгляді в суді першої інстанції.

Під час нового судового розгляду, суду першої інстанції необхідно врахувати зазначене у даній ухвалі апеляційного суду, усунути порушення вимог кримінального процесуального закону, які стали підставами для скасування ухвали місцевого суду та призначення нового судового розгляду, ретельно дослідити викладені в заяві засудженого обставини, перевірити усі доводи викладені в апеляційних скаргах та за результатами розгляду ухвалити мотивоване, законне та обґрунтоване рішення.

Таким чином апеляційні скарги адвоката ОСОБА_13 та засудженого ОСОБА_7 підлягають до задоволення частково, а ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з призначенням нового судового розгляду кримінального провадження в іншому складі суду.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 412, 419 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а:

апеляційні скарги адвоката ОСОБА_6 та засудженого ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 31 травня 2021 року про залишення без задоволення заяви засудженого ОСОБА_7 про перегляд вироку Львівського обласного суду від 19 лютого 2001 року за нововиявленими обставинами скасувати.

Призначити новий розгляд заяви засудженого ОСОБА_7 про перегляд вироку Львівського обласного суду від 19 лютого 2001 року за нововиявленими обставинами у Шевченівському районному суді м. Львова в іншому складі суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_14 ОСОБА_15 ОСОБА_16 ОСОБА_17