Справа№621/4/23
Провадження №1-кс/621/5/23
УХВАЛА

іменем України

04 січня 2023 року м. Зміїв

Слідчий суддя Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:

02.01.2023 старший слідчий СВ відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у провадженні якого знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000352 від 13 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України, звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: велосипед ТМ "CROSSBIKE" червоно-чорного кольору, який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання було направлено до суду засобами поштового зв`язку 02.01.2022, що підтверджується квитанцією АТ Укрпошти.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 13.12.2022 до чергової частини ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що в ніч з 12 грудня 2022 року на 13 грудня 2022 року, невстановлена особа в умовах воєнного стану, перебуваючи в приміщенні під`їзду №3 житлового багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 шляхом вільного доступу, пошкодивши велосипедний замок, здійснила крадіжку велосипеду ТМ "CROSSBIKE", який належить ОСОБА_5 , чим останньому було спричинено матеріальну шкоду.

13 грудня 2022 року відомості за даним фактом були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000352 з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України.

В ході допиту потерпілого ОСОБА_5 , останній пояснив, що належний йому велосипед ТМ "CROSSBIKE" з розміром коліс 29 дюймів, з рамою червоно-чорного кольору із зазначенням торгівельної марки на ободах колесах та на передній вилці амортизатори, був заводського виготовлення та працездатному стані, при цьому потерпілим було долучено до протоколу допиту фото викраденого велосипеда. На момент крадіжки на велосипеді було замінено сидіння на більшого розміру, чорного кольору, з сірими вставками та білою стрічкою на шві сидіння, крім того була відсутня пляшка для води, місце для кріплення якої на внутрішній частині рами.

30.12.2022 в період часу з 13:40 години по 14:25 годину на відкритій ділянці місцевості в ході проведення огляду місця події поблизу блок-посту м. Зміїв в напрямку м. Харків по автодорозі Харків-Зміїв-Балаклія-Гроховатка, було оглянуто автомобіль Фольксваген Транспортер, реєстраційний НОМЕР_1 , водієм якого був ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та в якості пасажирів в автомобілі також знаходились ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , де у вантажному відділенні було виявлено та вилучено велосипед ТМ "CROSSBIKE" чорного кольору з наліпками червоного кольору розмір коліс 29 дюймів, з рамою червоно-чорного кольору із зазначенням торгівельної на ободах коліс та на передній вилці амортизатори, заводського виготовлення,з сидінням чорного кольору з сірими вставками та білою стрічкою на шві сидіння, на внутрішній частині рами розміщенні кріплення для пляшки, пляшка для води відсутня.

Враховуючи викладене та загальні характерні ознаки велосипеда викраденого у ОСОБА_5 , слідчий дійшов висновку, що зазначений велосипед належить ОСОБА_5 .

В ході допиту ОСОБА_6 , останній пояснив, що 30.12.2022 у денний час в телефонній розмові він повідомив раніше знайомому ОСОБА_7 про те, що він збирається їхати до м. Харків, після чого ОСОБА_9 попросив підвезти його до м. Харкова, на що ОСОБА_6 погодився. Приїхавши на території господарчого двору АДРЕСА_1 , ОСОБА_7 вийшов до ОСОБА_6 , разом зі своєю співмешканкою ОСОБА_8 , при цьому вів у руках велосипед червоно-чорного кольору ТМ "CROSSBIKE", ОСОБА_7 пояснив ОСОБА_6 , що це його велосипед та запитав чи може він звантажити його до авто, оскільки ОСОБА_7 планував продати його в м. Харкові. ОСОБА_6 погодився, завантажив велосипед та вони втрьох поїхали до м. Харкова. По ходу руху на блок-посту поблизу м. Зміїв при виїзді в напрямку м. Харкова, їх було зупинено та в ході подальшого спілкування ОСОБА_6 працівниками поліції було повідомлено, що велосипед ТМ "CROSSBIKE", який знаходився у нього в автомобілі викрадений.

30.12.2022 старшим слідчим ВП №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області було винесено постанову про визнання речових доказів, відповідно до якої вищезазначений велосипед вилучений в ході огляду місця події 30.12.2022 визнано речовими доказами в кримінальному проваджені № 0000352.

Слідчий у судове засідання не з`явився, в клопотанні просив проводити судове засідання за його відсутності та без фіксування процесу технічними засобами, на задоволенні клопотання наполягав.

Прокурор під час судового розгляду підтримав клопотання з підстав, викладених у ньому.

Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, до канцелярії суду надав заяву відповідно до якої просив проводити розгляд клопотання за його відсутності, проти задоволення клопотання слідчого не заперечував.

Неявка учасників не перешкоджає проведенню розгляду клопотання.

Враховуючи незаявлення прокурором клопотання про фіксування, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, вислухавши думку прокурора, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно з частиною 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підтвердження клопотання надано копії матеріалів кримінального провадження: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000352 від 13 грудня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України; копію рапорту інспектора чергового ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_10 від 13.12.2022; копію заяви ОСОБА_5 від 13.12.2022 по факту крадіжки належного йому велосипеду ТМ "CROSSBIKE"; копію протоколу допиту потерпілого від 13.12.2022; копію протоколу огляду місця події від 03.12.2022; копію постанови про визнання предметів в якості речових доказів від 30.12.2022; копію протоколу допиту свідка від 30.12.2022.

Частиною першою, пунктом 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: 7) арешт майна.

Відповідно до положень статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Метою накладання арешту на майно, зазначене у клопотанні, є збереженням речових доказів, а саме запобігання їх приховування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, відчуження.

Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Наданими до клопотання доказами підтверджується наявність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених статтею 132 Кримінального процесуального кодексу України.

Відсутні підстави вважати, що велосипед щодо якого вимагається арешт, вилучено з порушенням процесуальних норм.

Клопотання слідчого про накладення арешту на тимчасово вилучене майно відповідає вимогам частини 2 статті 171 Кримінального процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись статтями 107, 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт, який полягає у забороні відчуження, користування та розпорядження, на вилучені під час огляду місця події 30.12.2022 велосипед ТМ "CROSSBIKE" червоно-чорного кольору, який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала про арешт тимчасово вилученого майна підлягає виконанню негайно слідчим СВ відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_4 на якого покладено обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна, щодо якого застосовано арешт.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів зі дня її оголошення.

Слідчий суддя: