Справа №443/480/23
Провадження №1-кп/443/82/23
УХВАЛА

підготовчого судового засідання

13 квітня 2023 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

в процесі розгляду у підготовчому судовому засіданні обвинувального акта у кримінальному провадженні (внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за реєстраційним №0000294 від 21.12.2022) стосовно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 7 статті 111-1 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 , -

встановив:

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання прокурор покликається на те, що доцільність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою пов`язана з обґрунтованою підозрою його у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України, який є особливо тяжким злочином. Ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, підтверджується тим, що останній, розуміючи наслідки притягнення до відповідальності, з метою її уникнення, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Попри ситуацію, пов`язану із введенням в Україні воєнного стану, а саме: неможливості перетину Державного кордону України у легальний спосіб, ОСОБА_6 може покинути територію України у спосіб, не передбачений законодавством України, оскільки лінія Державного кордону України частково непідконтрольна органам державної влади України станом на даний час. Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, виражається у тому, що обвинувачений може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, які надали викривальні показання щодо нього, з метою примушування їх до дачі завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на розгляд кримінального провадження. Агресивна поведінка обвинуваченого по відношенню до свідків, про яку такі зазначили, є додатковим підтвердженням наявності указаного ризику. Обставини вчинення злочину свідчать про відсутність у обвинуваченого будь-яких моральних принципів та дає підстави вважати, що ОСОБА_6 , розуміючи невідворотність покарання за вчинені ним діяння, намагатиметься у будь-який спосіб уникнути відповідальності, що вказує на подальше існування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зважаючи на те, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , спрямований на шкоду державі, у якій на цей час запроваджено воєнний стан, не виключено, що останній може продовжити злочинну діяльність, в тому числі і з метою уникнення відповідальності, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_6 тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали утриманню його в слідчому ізоляторі, не хворіє. Будь-яких даних, які б перешкоджали його утриманню в слідчому ізоляторі, немає. Відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 8-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Встановлені раніше слідчим суддею ризики не зменшилися та не змінилися. Жодних протипоказань по здоров`ю у обвинуваченого немає. Під час досудового розслідування проведено психіатричну експертизу обвинуваченого, якою встановлено відсутність сумнівів у його осудності.

Сторона захисту проти задоволення клопотання в частині виду запобіжного заходу не заперечила, однак обвинувачений просить зменшити строк дії ухвали до 30 днів, в обґрунтування чого покликаючись на незадовільний стан психічного здоров`я, який може погіршитися.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження та наведені ними аргументи, доходить такого висновку.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_3 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів,без визначення розміру застави, тобто до 16.04.2023 включно (https://reyestr.court.gov.ua/Review/109295579).

Суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною 3 статті 315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно з приписами частини 3 статті 199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Надаючи оцінку аргументам сторони обвинувачення та сторони захисту, а також перевіряючи наявність наведених стороною обвинувачення ризиків, суд зазначає, що ризиками, які дають підстави суду продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слід вважати можливість обвинуваченого ОСОБА_3 : переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Зазначені ризики не змінилися, не зменшилися та продовжують бути актуальними на даний час, тому наведені прокурором аргументи суд вважає належним чином обґрунтованими та мотивованими.

Аргументи сторони захисту суд вважає необґрунтованими, оскільки такі не знайшли свого підтвердження у підготовчому судовому засіданні належними та допустимими доказами.

Оцінюючи тяжкість вчиненого злочину, який інкримінується обвинуваченому, суд враховує ступінь його суспільної небезпечності в конкретних умовах місця і часу. Крім цього, суд враховує, що запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Зважаючи на особу обвинуваченого ОСОБА_3 та тяжкість інкримінованого йому діяння, відсутність фактичних даних, які б свідчили про зменшення зазначених вище судом ризиків чи їх відсутність, або фактичних даних, які б могли підтвердити неможливість утримання обвинуваченого у слідчому ізоляторі, а також з огляду на вимоги норми частини 6 статті 176 КПК України, суд доходить переконання про необхідність продовження строку тримання під вартою обвинуваченого на шістдесят днів, починаючи з дати постановлення цієї ухвали.

Також, враховуючи приписи пункту 5 частини 4 статті 183 КПК України та обставини кримінального провадження, суд не вбачає обґрунтованих підстав для визначення розміру застави.

Керуючись статтями 9, 177, 178, 183, 194, 197, 199, 314, 315, 372 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обвинуваченому ОСОБА_3 продовжити строк тримання під вартою на шістдесят днів - з 13.04.2023 до 11.06.2023 включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та скерувати начальнику Державної установи «Львівська установа виконання покарань (№19)» до відома та виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом семи днів із дня її оголошення через Жидачівський районний суд Львівської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

Головуючий суддя ОСОБА_1