Справа № 676/4490/22
Провадження № 1-кп/676/97/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2023 року м. Кам`янець-Подільський

Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000532 від 07.06.2022 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених пунктом 1 частини 2 статті 115, частиною 4 статті 185 та частиною 2 статті 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області знаходиться кримінальне провадження №0000532 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених пунктом 1 частини 2 статті 115, частиною 4 статті 185 та частиною 2 статті 289 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обґрунтовуючи його тим, що обставини, які були підставою для обрання та продовження цього запобіжного заходу не змінилися.

Потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилися, що не перешкоджає розгляду даного клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечували проти продовження запобіжного заходу.

Клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою розглянуто в порядку, передбаченому пунктом 20-5 Перехідних положень КПК України.

Заслухавши учасників процесу, вирішуючи питання про доцільність продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Заслухавши позицію сторін, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, для застосування відносно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено. На даний час відсутні підстави вважати, що заявлені ризики, які було встановлено на етапі обрання та продовження запобіжного заходу, зменшилися, оскільки продовжують існувати обставини, якими вони обумовлені.

При вирішенні даного питання, суд враховує фактичні обставини справи, особу обвинуваченого та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі.

Зокрема, судом враховано характер вчинених ОСОБА_4 умисних кримінальних правопорушень; що обвинувачений раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих злочинів, має не зняту та не погашену судимість; тяжкість покарання, що може загрожувати обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, зокрема у виді довічного позбавлення волі, що свідчить про реальне існування ризику того, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може вчинити одну із дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, як то вчинити інше кримінальне правопорушення чи спробувати переховуватися від суду.

Також суд бере до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої питання розумності строків тримання особи під вартою вирішуються судом, зважаючи на наявність дійсного публічного інтересу у триманні особи під вартою, що переважає над приватним правом особи на особисту недоторканність.

Згідно з частиною 1 статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до правової позиції, наведеної у Постанові Верховного Суду від 14.02.2019 у справі №383/546/15-к суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права сторін у справі, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що, зокрема, метою запобіжного заходу є подальший розгляд справи судом, який повинен підтвердити або спростувати підозру, що була підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, наведені ризики, відомості про особу обвинуваченого, а також характер інкримінованих йому злочинів свідчать про те, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, на даному етапі не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_4 .

Питання про застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави не вирішується на підставі положень частини 4 статті 183 КПК України.

Керуючись статтею 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 16 березня 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_1