Провадження № 1-кс/686/6701/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмельницького, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, неодруженого, працює без оформлення трудових відносин, осіб на утриманні не має, зареєстрованого за місцем проживання та жителя АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні № 0001683 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України,

встановив:

28.07.2022 року слідчий слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області лейтенант поліції ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст.307 КК України (незаконне придбання, та зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини, у великих розмірах), посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор подане клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний його захисник заперечили щодо задоволення клопотання.

Просять застосувати відносно ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

26.07.2022 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0001683, зареєстроване кримінальне провадження з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.1 ст.307 КК України (незаконне придбання, та зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини, у великих розмірах).

27.07.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України (незаконне виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів), а саме про те, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, порушуючи правовий режим обігу психотропних речовин в Україні, а саме порушуючи вимоги ст. ст. 2, 7, 12, 25, 27, Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці умисно, незаконно придбав упакування в якому знаходились 31 прозорий поліетиленовий пакет із психотропною речовиною амфетаміном, обіг якої обмежено, загальною масою 1,2925 г., яку відповідно до Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що підлягають спеціальному контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000, амфетамін (Таблиця 2 Список 2) віднесено до психотропних речовин, обіг яких обмежено, чим умисно незаконно придбав вказану, психотропну речовину,яку мав намір умисно незаконно збувати методом розкладання «закладок», що полягає в прихованні ним згортків із особливо психотропною речовиною під різними предметами на місцевості, після чого за допомогою мобільного телефону марки «Iphone» моделі «6S»ІMEI 1: НОМЕР_1 , IMED: НОМЕР_1 , який перебував у його власності, фіксувати місцезнаходження вказаних речовин, зберігати відповідні фотознімки для подальшого пересилання за допомогою мобільного застосунку «Telegram» невстановленим в ході досудового розслідування особам.

В подальшому, ОСОБА_6 . 27 липня 2022 року, близько 00 год 28 хв, перебуваючи на відкритій ділянці місцевості по вул. Самчука, 8, в м. Хмельницькому, був затриманий працівниками поліції та під час проведення особистого обшуку в останнього виявлено та вилучено у упакуванні із серветок 31 прозорий поліетиленовий пакетик з полімерного матеріалу із психотропною речовиною амфетаміном, обіг якої обмежено, загальною масою 1,2925 г, яку відповідно до Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що підлягають спеціальному контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000, амфетамін (Таблиця 2 Список 2) віднесено до психотропних речовин, обіг яких обмежено.

У зв`язку з такими діями, які виразились у незаконних придбанні та зберіганні з метою збуту психотропної речовини, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування та ствердити про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із статтею 12 КПК під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Отже, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).

Слідчий суддя вважає, що на цій стадії кримінального провадження докази, наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.

Повідомлена ОСОБА_8 підозра повністю відповідає зазначеним вимогам та не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування та стверджувати про його причетність до вчинення кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від чотрирьох до восьми років,а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для себе наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, не маючи постійного місця проживання у м.Хмельницькому, зможе покинути його.

А тому слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду існує..

Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого про те, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Особи, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження (свідки) ще не допитані, відтак у разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою це дозволить підозрюваній, яка обізнана про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Аналізуючи наявність ризику продовження зайняття підозрюваним протиправною діяльністю, у томі числі вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає такий ризик достатньо високим, оскільки вилучені пофасовані наркотичні засоби та переписка невстановленої особи з підозрюваним свідчать про те, наркотичні засоби він отримав та зберігав з метою збуту.

З огляду на наведене, ОСОБА_6 не зважаючи на запевнення в судовому засіданні того, що він не буде мати справу із наркотичними засобами та вживати їх, ризик їх придбання як для власних потреб, так і з метою збуту не спростований.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється соціальні зв`язки підозрюваного, його вік, майновий та сімейний стан, наявність постійного місця проживання, а також те, що останній раніше не притягувався до кримінальної відповідальності.

Оцінюючи відомості про особу підозрюваного слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 працює без оформлення трудових відносин та зі слів отримував дохід у розмірі 3000 грн. на тиждень. неодружений, не має осіб, яких зобов`язаний утримувати, є повнолітньою, працездатною особою молодого віку, проживає в одному будинку з батьками, проте фактично будинок розділений на три окремі житлові приміщення.

Достатнім стримуючим приписом від порушення запобіжного заходу ОСОБА_6 у разі застосування йому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, батьки не будуть, оскільки у нього з матір`ю постійні конфлікти, а батько не має на нього впливу.

В судовому засіданні підозрюваний підтвердив висловлені стороною обвинувачення факти про випадки домашнього насильства у родині підозрюваного, які є предметом розгляду судом.

Отже, матеріали кримінального провадження свідчать, що ОСОБА_6 вирішив займатись протиправною діяльністю із розповсюдження та збуту особливо небезпечних наркотичних засобів.

Заперечення підозрюваним указаного факту та його твердження про придбання наркотичних засобів для власного вживання, зокрема лише однієї таблетки, спростовуються фактом отримання ним відправлення в оператора поштового зв`язку наркотичних засобів у встановлених об`ємі та кількості, від зберігання яких він мав можливість відмовитись.

Слідчий суддя враховує, що відомостей про перебування на обліку у лікаря нарколога та/або психіатра сторона обвинувачення не надала, разом із цим підозрюваний підтвердив вживання ним наркотичних засобів.

За приписами п.5 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

З огляду на викладене,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 35 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2481 грн.) 86835 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує як і загальний соціально-економічний стан країни у зв`язку із війною проти росії так і те, що зі слів підозрюваного є його правомірним джерелом заробітку є робота у швейному цеху із заробітком 3000 грн. на тиждень.

Оцінивши зазначені обставини та пропорційно вартість наркотичних засобів,які згідно із долученою копією протоколу огляду мобільного телефону підозрюваного становлять 14000 грн., зваживши на підвищену суспільну небезпечність цього кримінального правопорушення,яке у зв`язку із розповсюдженням наркотичних засобів, створює небезпеку для фізичного і психічного здоров`я громадян, слідчий суддя вважає, що саме такий розмір застави не буде непомірним для підозрюваного.

З огляду на викладене, пропонований стороною обвинувачення розмір застави у вигляді 3000 розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян 744300 грн. , слідчий суддя вважає непомірним та таким, що нівелює обов`язкову альтернативну можливість застування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави у разі її внесення.

З огляду на те, що клопотання не містить обґрунтування строку застосування запобіжного заходу, такий строк підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування, з моменту затримання з 26.07.2022.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя
постановив:
Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 23 вересня 2022 року.

Визначити заставу в розмірі 35 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 86835 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- не відлучатися із м.Хмельницького без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;

- утриматись від спілкування з свідками у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі наявності);

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 23 вересня 2022 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошений 29.07.2022 о 16 год. 05 хв.

Слідчий суддя