Справа №760/8574/22 1-кс/760/2735/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 липня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001505 від 12 липня 2022 року,
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Новомосковськ Дніпропетровської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працевлаштованого, неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб не має, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
Слідчий Солом`янського Управління поліції Головного управління поліції Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування із визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що 12 липня 2022 року приблизно о 07-30 год., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 , проходячи повз секцію будівництва, помітив робочі інструменти, які знаходилися під навісом.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, під час запровадженого воєнного стану на території України, ОСОБА_4 проник до вищевказаної секції будівництва, впевнившись у тому, що за його діями ніхто не спостерігає та не завадить йому у вчиненні крадіжки, таємно заволодів міксером для змішування клею вартістю 2 000 гривень, перфоратором 2 500 гривень, лазерним нівеліром PLL-360 ( заводський серійний номер 908012015) 4 798 гривень 98 копійок, болгаркою 2 200 гривень, молотком 150 гривень, рулеткою та рукавицями загальною вартістю 200 гривень, переноскою електричною - 400 гривень, що належать ОСОБА_7 та після чого зник з місця кримінального правопорушення, завдавши ОСОБА_7 матеріального збитку на суму 12 248, 98 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинені в умовах воєнного стану, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 185 КК України.

14 липня 2022 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

У клопотанні слідчий просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування, з можливістю визначення застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, та у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених статтею 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку; вчинення іншого кримінального правопорушення.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому та просив його задовольнити.
Захисник в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила обрати відносно ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника, просить застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши прокурора, захисника та підозрюваного, вивчивши клопотання та дослідивши матеріали додані до клопотання, суд приходить до наступного висновку.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Як визначено статтею 12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001505 від 12 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.
14 липня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.
Копія клопотання та доданих до нього матеріалів, відповідно до частини другої статті 184 КПК України, підозрюваному надана 14 липня 2022 року, що підтверджується розпискою.
Відповідно до положень статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Слідчим у клопотанні доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України у кримінальному провадженні № 0001505 від 12 липня 2022 року, зокрема, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 12 липня 2022 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 12 липня 2022 року; протоколом допиту підозрюваного від 12 липня 2022 року; протоколом допиту потерпілого від 12 липня 2022 року; протоколом огляду місця події від 12 липня 2022 року; протоколами допитів свідків від 12 липня 2022 року; протоколом огляду речей; протоколом огляду відеозапису від 13 липня 2022 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 13 липня 2022 року; повідомленням про підозру відносно ОСОБА_4 від 14 липня 2022 року.
Статтею 178 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного (вік, стан здоров`я, майновий стан підозрюваного тощо), розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.
З матеріалів клопотання вбачається, що слідчий вказує про наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме, про те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
З огляду на викладене, враховуючи те, що є підстави вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, яке відповідно до статті 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за вчинення якого, передбачене покарання у виді, зокрема, позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Тобто тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання судом його винуватим, вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання він може вчинити спробу переховування. Також цей ризик обґрунтовує відсутність міцних соціальних зв`язків, відсутність на утриманні дітей чи інших непрацездатних осіб, та відсутність постійного місця проживання у Києві.
Крім того, перебуваючи на волі ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку та вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній не має міцних соціальних зв`язків, що не перешкоджатиме йому покинути місто Київ, не має постійного місця роботи та постійного доходу.
Доказів того, що стан здоров`я підозрюваного не допускає тримання його під вартою слідчому судді не надано, а тому слід вважати, що таких перешкод не має.
Таким чином, стороною обвинувачення у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на противагу чому сторона захисту не навела будь-яких аргументів, які б спростовували доводи.
Тож, вищевикладене свідчить про те, що перебуваючи на свободі, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Таким чином, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а саме позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, відсутність міцних соціальних зв`язків підозрюваного, вчинення кримінального правопорушення у період дії воєнного стану, наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, можливість ухилитися від слідства і суду, ризик перешкоджання кримінальному провадженню та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Крім того, відповідно до статті 183 КПК України слід також визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та у разі внесення застави, покласти на нього обов`язки, визначені частиною п`ятою статті 194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою,
- не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
На підставі викладеного та керуючись статтями 177-179, 182, 183, 184, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі строком на 60 (шістдесят) днів.
Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з моменту затримання 08 годині 41 хвилина 12 липня 2022 року.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчується о 08 годині 41 хвилина 10 вересня 2022 року.
Визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 52 000 грн (п`ятдесят дві тисячі гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою,
- не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 10 вересня 2022 року включно.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.
З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Слідчий суддя: ОСОБА_1