Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6074/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2022 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту з грошових коштів для отримання заробітної плати, соціальних виплат, сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів, -

У С Т А Н О В И В :
До слідчого судді Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту з грошових коштів для отримання заробітної плати, соціальних виплат, сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів.

Обґрунтовуючи клопотання захисник зазначив, що 25.05.2022 року, згідно наказу від 24.05.2022 № 76-к, ОСОБА_3 було звільнено з посади директора філії TOB «ТТВК» (, юридична адреса: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 72, оф. 128).

Згідно п. 2 наказу від 24.05.2022 № 76-к, бухгалтерії ТОВ «ТТВК» було доручено провести остаточний розрахунок та виплатити компенсацію за 90 днів основної та додаткової відпустки за період роботи з 03.05.2017 до 31.03.2022.

Згідно розрахунку, сума компенсації за невикористану відпуску складає 105 056, 10грн., в тому числі, податок з доходів фізичних осіб (ПДФО) та військовий збір.

ТОВ «ТТВК» не виплатило ОСОБА_3 вказані грошові кошти, не сплатило ПДФО та військовий збір, у зв`язку з тим, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва, на підставі матеріалів кримінального провадження №0000080 від 05.04.2022 р., накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ«ТТВК».

Враховуючи те, що ОСОБА_3 не має жодного відношення до кримінального провадження №0000080 від 05.04.2022 р., вважає не виправданим втручання прокурора в Конституційні права ОСОБА_3 , в тому числі, право власності та право на отримання заробітної плати, у звязку з чим звернувся до слідчого судді Подільського районного суду міста Києва з клопотанням.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Статтею 1 Кримінально процесуального кодексу України визначено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Відповідно до ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч.1 ст.98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, арешт на майно, що є речовим доказом у кримінальному провадженні, за правилами ч.3 ст.170 КПК України може бути накладений незалежно від суб`єкту, що є його власником, процесуального статусу останнього, розміру шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, можливості застосування спеціальної конфіскації або конфіскації майна як виду покарання.

Згідно зі ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що із клопотанням про скасування арешту майна, окрім сторони кримінального провадження, а саме підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, може звернутися інший власник або володілець такого майна.

Слідчим суддею встановлено, що арешт було накладено на грошові кошти ТОВ «ТТВК» (), а тому останній в силу положень ч.1 ст.174 КПК України, не може вважатись власником майна та не наділений КПК України правом заявляти клопотання про скасування арешту майна.

Зважаючи на викладене, у відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 , про скасування арешту з грошових коштів для отримання заробітної плати, соціальних виплат, сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів, слід відмовити.

Керуючись вищенаведеним та на підставі статей 9, 26, 170-174, КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Відмовити у відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 , про скасування арешту з грошових коштів для отримання заробітної плати, соціальних виплат, сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів;

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення;

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_4