Справа № 204/1756/22
Провадження № 1-кс/204/409/22
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2022 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

за участю захисника адвоката ОСОБА_4 ,

за участю підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м.Дніпро клопотання старшого слідчого слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Нікополь Дніпропетровської області, українця, громадянина України, із вищою освітою, який працює в ТОВ «Оберіг готель», адміністратором, одруженого, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.437 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

24 березня 2022 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000017 від 27.02.2022, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.437 КК України.
В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділом Управління СБ України у Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000017 від 27.02.2022 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.437 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 приблизно у червні-липні 2021 року, точний час та обставини в ході досудового розслідування не встановлено, використовуючи власний мобільний номер телефону НОМЕР_1 у месенджері «Telegram» отримав повідомлення від невстановленої на теперішній період часу особи на ім`я « ОСОБА_7 » - представника центру вивчення громадської думки «вциом» (Російська Федерація), з пропозицією публікацій статей на різні теми щодо ситуації в Україні та Дніпропетровській області. На виконання завдання невстановленої особи на ім`я « ОСОБА_7 », ОСОБА_5 зареєстрував електронну поштову скриньку на Інтернет-ресурсі «Protonmail.com» за електронною адресою: « ІНФОРМАЦІЯ_2 », та за допомогою якої спілкувався з останнім шляхом електронної переписки з поштовою скринькою « ІНФОРМАЦІЯ_3 ». Продовжуючи свою злочинну діяльність та виконуючи завдання вищевказаної невстановленої особи на ім`я « ОСОБА_7 », за грошову винагороду у розмірі приблизно 2000 3000 грн., ОСОБА_5 писав завідомо неправдиві публіцистичні статті про українські праворадикальні націоналістичні організації спрямовані на поширення ідей націоналізму типу «С14» та інші, а також про святкування в Україні «Дня перемоги 9 травня». Крім того, у жовтні 2021 року ОСОБА_5 , діючи умисно, в порушення вимог ст.ст. 1, 2, 65, 68, 132-134 Конституції України, Декларації про державний суверенітет України від 16.07.1990, вимоги ч. 4 ст. 2 Статуту ООН і Декларації Генеральної Асамблеї Організації Об`єднаних Націй від 09.12.1981 № 36/103, від 16.12.1970 № 2734 (ХХV), від 21.12.1965 № 2131 (ХХ), від 14.12.1974 № 3314 (ХХІХ), з метою порушення територіальної цілісності та суверенітету України, під час вторгнення збройних сил Російської Федерації до території України у невстановлений в ході досудового розслідування проміжок часу та за невстановлених в ході досудового розслідування обставин, реалізуючи злочинний умисел, спрямований на сприяння вчиненню планування, підготовки та розв`язування агресивної війни та воєнного конфлікту, шляхом надання порад і вказівок, не відмовляючись від нього, бажаючи довести його до кінця, в Чечелівському районі міста Дніпро, точне місце та проміжок часу в ході досудового розслідування не встановлено, здійснив фото зйомку адміністративної території та будівель військової частини ОК « ІНФОРМАЦІЯ_4 » з використанням мобільного телефону «Samsung» чорного кольору з номером мобільного телефону НОМЕР_1 , після чого надіслав вказані фото знімки на електронну поштову адресу « ІНФОРМАЦІЯ_3 », з метою подальшої передачі вказаних відомостей невстановленим в ході досудового розслідування особам, які здійснюють планування, підготовку, розв`язування агресивної війни та воєнного конфлікту. В подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел, на виконання завдання невстановленої особи на ім`я « ОСОБА_7 » щодо надання адрес волонтерських центрів та інших соціально важливих об`єктів у м. Дніпрі, 02.03.2022 ОСОБА_5 за допомогою пошукової мережі «Google» здійснив пошук запитуваних об`єктів та надіслав на електронну адресу « ІНФОРМАЦІЯ_3 » координати волонтерського центру за адресою: АДРЕСА_2 ), військового шпиталю за адресою: АДРЕСА_3 (48.468094, 35.027694), центру збору гуманітарної допомоги за адресою: АДРЕСА_4 (48.468198, 35.029331) та ймовірного поста Служби безпеки України за місцем розташування будівлі Обласної державної адміністрації (48.467530, 35.030204). Після чого, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, за невстановлених в ході досудового розслідування обставин, 02.03.2022 ОСОБА_5 також надав інформацію про організацію роботи патрулів, переміщення військ ЗС України поблизу військового госпіталю за адресою: АДРЕСА_3 , та ймовірного розміщення поста Служби безпеки України у м. Дніпрі. Зазначеними вище діями, вчиненими ОСОБА_5 , останній повністю підтримував вторгнення РФ на територію України, розв`язання ними війни, знищення мирного населення України та військовослужбовців ЗС України, а також сподівання на відновлення СРСР, до складу якого буде входити вся Україна. Таким чином, дії ОСОБА_5 , які виразились у сприянні вчинення планування, підготовки та розв`язування агресивної війни та воєнного конфлікту, шляхом сприяння у розв`язуванні та веденні агресивної війни, кваліфікуються за ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 437 КК України. В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у продовженні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України встановлена наявність ризиків, передбачених пп. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, у зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із зазначеним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі.

В судовому засіданні підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання.

Захисник в судовому засіданні заявив клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, а клопотання захисника задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Відповідно до ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Зі змісту ст.197 КПК України вбачається, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Як вбачається із наданих матеріалів клопотання, слідчим відділом Управління СБ України у Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000017 від 27.02.2022 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.437 КК України.

Встановлено, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.437 КК України.

03.03.2022 слідчими слідчого управління, в порядку ст.208 КПК України, затримано ОСОБА_5 та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.437 КК України.

05.03.2022, у відповідності до вимог ст.615 КПК України, постановою прокурора ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк до 30 днів, який закінчується 01.04.2022.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Європейський Суд з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Слідчим суддею встановлено, що не всі ризики, передбачені п.п. 1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України наявні та продовжують існувати.

Так, ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, наявний, оскільки підозрюваний враховуючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, з метою уникнення відповідальності за скоєне, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Ризик, передбачений п.2 ч.1 ст.177 КПК України, відсутній, оскільки що саме знищити, сховати або спотворити може підозрюваний, у клопотанні слідчого не зазначено та у судовому засіданні не встановлено.

Стосовно ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про його наявність, оскільки на даний час по кримінальному провадженню встановлюються інші особи, які причетні до скоєння тяжкого злочину, у зв`язку з чим, підозрюваний перебуваючи на волі, може незаконно впливати на учасників кримінального провадження, з метою зміни їх показів.

Щодо ризику передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що він відсутній, оскільки жодних доказів стосовно ймовірності вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень, у судовому засіданні встановлено, не було.

Таким чином, у судовому засіданні встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

Що стосується посилань захисника на необґрунтованість підозри та зміни запобіжного заходу, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Виходячи з наданих доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що додані до матеріалів клопотання докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що на вказаному етапі досудового розслідування він не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Зважаючи на усталену практику Європейського суду з прав людини, де у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», зазначено термін «Обгрунтована підозра», який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпьелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A? N182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

У зв`язку з викладеним, доводи захисника підозрюваного про необґрунтовану підозру є безпідставними, а клопотання про зміну запобіжного заходу необґрунтованим.

Враховуючи викладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого слід задовольнити та продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000017 від 27.02.2022 року, тобто до 27 квітня 2022 року, без визначення розміру застави.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183-187, 196-197, 199, 205, 309-310, 369-372, 392-393, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу відмовити.
Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.437 КК України задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000017 від 27.02.2022 року, тобто до 27 квітня 2022 року, без визначення розміру застави.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1