Справа № 712/8041/22
Провадження №1-кс/712/3652/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2022 року м. Черкаси
Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджено прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002284, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 30.09.20222, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 121 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на велосипед, металевий дріт.
Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської окружної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002284 від 30.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.09.2022 близько 12 год. 30 хв. за адресою м. Черкаси, вул. Сумгаїтська, 69, в громадському місці, на території стихійного ринку, в присутності сторонніх осіб гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, із застосуванням предмету спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, вчинив хуліганські дії відносно гр. ОСОБА_6 , 1983 р.н., в результаті чого умисно заподіяв останньому поранення черевної порожнини зліва.
Також 30.09.2022 до чергової частини Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області звернулись органи охорони здоров`я, а саме КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" про те, що близько 13 години невідомий наніс удар загостреним предметом ОСОБА_6 в область черевної порожнини. Відповідно до довідки встановлений наступний діагноз: проникаюче колоте поранення черевної порожнини, що належить до тяжких тілесних ушкоджень.
В результаті проведення огляду місця події 30.09.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено: велосипед, котрий опечатано біркою з пояснювальним написом, металевий дріт, котрий поміщено до картонної коробки, на котру наклеєно бірку з пояснювальним написом.
Існують достатні підстави вважати, що вилучені речі: велосипед, металевий дріт, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, і тому відповідають критеріям, передбаченим ч. 1 ст. 98 КПК України.
01.10.2022 визнано речовими доказами предмети, що були виявлені та вилучені в ході проведення огляду.
Викладене є прямою підставою для накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення кримінального провадження.
Прокурор та слідчий до судового засідання не прибули, надали заяву про розгляд клопотання без їхньої участі.
Захисник власника майна просила клопотання розглянути без участі сторони захисту.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що дане клопотання підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України передбачає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно зі ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської окружної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002284 від 30.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.09.2022 близько 12 год. 30 хв. за адресою м. Черкаси, вул. Сумгаїтська, 69, в громадському місці, на території стихійного ринку, в присутності сторонніх осіб гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, із застосуванням предмету спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, вчинив хуліганські дії відносно гр. ОСОБА_6 , 1983 р.н., в результаті чого умисно заподіяв останньому поранення черевної порожнини зліва.
Також 30.09.2022 до чергової частини Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області звернулись органи охорони здоров`я, а саме КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" про те, що близько 13 години невідомий наніс удар загостреним предметом ОСОБА_6 в область черевної порожнини. Відповідно до довідки встановлений наступний діагноз: проникаюче колоте поранення черевної порожнини, що належить до тяжких тілесних ушкоджень.
В результаті проведення огляду місця події 30.09.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено: велосипед, котрий опечатано біркою з пояснювальним написом, металевий дріт, котрий поміщено до картонної коробки, на котру наклеєно бірку з пояснювальним написом.
01.10.2022 визнано речовими доказами предмети, що були виявлені та вилучені в ході проведення огляду.
Згідно з ч.ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Вилучені речі містить на собі сліди кримінального правопорушення, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто підпадає під вимоги ст. 98 КПК України. Викладене є прямою підставою для накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення кримінального провадження.

З огляду на те, що майно, зазначене в клопотанні, являється речовими доказами по даному кримінальному провадженню, яке може мати істотне значення в ході розслідування кримінального провадження, містить на собі сліди кримінального правопорушення, а тому з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення речових доказів, слідчий суддя вважає, що є необхідність в накладенні арешту на зазначене майно, оскільки в інший спосіб неможливо належним чином запобігти ризикам знищення цього майна та втраті вагомих доказів кримінального провадження.
Питання про визначення місця зберігання речового доказу не входить до компетенції слідчого судді.
Керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 132, 167, 170, 171, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджено прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002284, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 30.09.20222, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 121 КК України, на майно задовольнити.

Накласти арешт на велосипед, металевий дріт, заборонивши при цьому власнику та третім особам користуватися та розпоряджатися зазначеними речами.

Виконання даної ухвали покласти на Черкаське районне управління поліції ГУНП в Черкаській області.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1