Справа №276/1899/21
Провадження № 1-кп/293/186/2022
УХВАЛА
14 червня 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі колегії суддів:
головуючої судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2
ОСОБА_3
за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7
потерпілої ОСОБА_8
законного представника потерпілої ОСОБА_9
представника потерпілої ОСОБА_10 ,
розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів кримінальне провадження №0000109 від 16.07.2021 по обвинуваченню ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Володарськ-Волинський Житомирської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2
у вчиненні кримінального правопорушення за ч.3 ст.152 КК України
ВСТАНОВИВ:
На розгляді суду перебуває кримінальне провадження, внесене 16.07.2021 до ЄРДР за №0000109 по обвинуваченню ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 заявив відвід судді ОСОБА_2 з підстав його можливої необ`єктивності. Мотивуючи клопотання зазначив, що брат судді ОСОБА_2 брав участь як слідчий суддя у цьому кримінальному провадженні.
Захисник обвинуваченого - ОСОБА_7 підтримав заяву про відвід, просив її задовольнити.
Прокурор, представник потерпілої, потерпіла та її законний представник в судовому засіданні заперечували проти відводу судді ОСОБА_2 , просили відмовити за безпідставністю. Прокурор, між іншим, вказував про відсутність будь яких доказів на підтвердження заявлених обставин.
Колегія суддів, заслухавши думки учасників кримінального провадження, дійшла наступних висновків.
Згідно частин 1,3 статті 81 КПК України у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду. При розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її справи в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: "Фей проти Австрії", "Веттштайн проти Швейцарії").
Європейським судом з прав людини в рішенні по справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 09.11.2006 зазначено, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».
Згідно із рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.10.2010, для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів.
Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).
Отже, при вирішенні питання про відвід судді необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду.
Вичерпний перелік підстав, які виключають участь судді у кримінальному провадженні, визначений статтями 75,76 КПК України.
Згідно ч. 1ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Зокрема, колегією суддів встановлено, що відвід судді ОСОБА_2 заявлений з підстав можливого виникнення у стороннього спостерігача сумнівів у його неупередженості, оскільки в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження слідчим суддею Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області ОСОБА_11 , який є його рідним братом, приймались процесуальні рішення.
19.05.2006 року Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 року №2006/23 схвалено Бангалорські принципи поведінки суддів, які мають на меті встановлення стандартів етичної поведінки суддів.
Так, п. 1.1. Бангалорських принципів закріплено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.
Другим стандартом етичної поведінки суддів Бангалорськими принципами визначено принцип об`єктивності, який є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.
Отже, за загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України).
Утім, будь-яких об`єктивних даних, які б вказували на необ`єктивність та упередженість судді ОСОБА_2 в розгляді вказаної справи, не встановлено та будь яких доказів такої упередженості заява про відвід не містить.
До того ж, суд при оцінці доказів наділений повноваженнями перевіряти саму наявність процесуальної підстави для отримання доказів, а не надавати оцінку чи переоцінювати саме процесуальне рішення, зокрема, процесуальні рішення слідчого судді, прийняті на досудовому розслідуванні.
Колегія суддів також зазначає, що згідно ч.2 ст. 75 КПК України слідчий суддя, яким в цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування виступав суддя Володарсько-Волинського районного суду ОСОБА_12 , який є рідним братом судді Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_2 , не входить до складу суду при розгляді кримінального провадження після закінчення досудового розслідування та направлення до суду обвинувального акту.
Таким чином, обставини, на які посилається обвинувачений ОСОБА_6 , не становлять підстав, передбачених статтею 75 КПК України, які виключають можливість участі судді ОСОБА_2 у розгляді кримінального провадження №0000109 від 16.07. 2021, у зв`язку із чим заявлене клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 75, 80, 81КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_2 .
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуюча суддя

ОСОБА_13