Справа № 314/5341/19
Провадження № 1-кп/314/62/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23.08.2022 м. Вільнянськ
Суддя Вільнянського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в м. Вільнянськ клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 ОСОБА_4 про призначення повторної судової інженерно-технічної експертизи дослідження причин та наслідків порушень вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці у кримінальному провадженні,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
потерпілої ОСОБА_6 ,
представника потерпілої ОСОБА_7 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,

встановив:
У провадженні Вільнянського районного суду Запорізької області перебуває вказане кримінальне провадження.
У судовому засіданні захисника обвинуваченого заявив клопотання про призначення повторної судової інженерно-технічної експертизи дослідження причин та наслідків порушень вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці, оскільки за змістом Акту проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався (???) немає зв`язку між діями обвинуваченого та наслідками. Крім того, проведена експертиза необґрунтована та викликає сумнів.
Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, оскільки під час судового розгляду даного кримінального провадження був допитаний експерт, він відповів чітко на всі питання.
Представник потерпілої заперечував проти заявленого клопотання про призначення повторної експертизи, оскільки для цього відсутні підстави, захисником обвинуваченого не обґрунтована необхідність її проведення, зокрема, не зазначено, чому висновок експерта є неповним чи незрозумілим.
Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши суддя приходить до такого висновку.
Відповідно до частини 1 статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими нормами КПК України.
Захист здійснюється підозрюваним або обвинуваченим, його захисником або законним представником, а суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частини 5 і 6 статті 22 КПК України).
Відповідно до ч. 1 статті 332 КПК України визначено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності (частина 2 статті 332 КПК України).
Згідно з частиною 1 статті 244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотання про проведення експертизи до слідчого судді.
Відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.01.1998 року повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Постановою Пленуму Верховного Суду України №8від 30.05.1997року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» роз`яснено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.
Під час розгляду кримінального провадження досліджено висновок експерта судової інженерно-технічної експертизи дослідження причин та наслідків порушень вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці № 1837-18 по кримінальному провадженню 0001015, судовий експерт ОСОБА_8 у судовому засіданні 22.02.2022 надавав свої пояснення стосовно вказаного висновку.
Заявляючи клопотання про призначення повторної інженерно-технічної експертизи дослідження причин та наслідків порушень вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці, захисник обвинуваченого належним чином не обґрунтував, у чому саме він має сумніви щодо правильності первісного висновку експерта, тому, суд не має достатніх підстав для задоволення клопотання.
Оцінка первісного висновку експерта буде проведена судом в нарадчій кімнаті під час ухвалення вироку, з дотриманням положень статей 85, 86, 94 КПК України, оскільки для суду жоден доказ наперед не має встановленої сили.
Керуючись статтями 22, 242, 244, 371, 372 КПК України,
постановив:
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 ОСОБА_4 про призначення повторної судової інженерно-технічної експертизи дослідження причин та наслідків порушень вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складений 26.08.2022.

Суддя ОСОБА_1
26.08.2022