Справа № 201/4577/22
Провадження № 1-кс/201/1510/2022

20 липня 2022 року м. Дніпро
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Оленєгорськ Мурманської області РФ, громадянки України, не працюючої, заміжньої, утриманців не маючої, зареєстрованої і проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 2 ст. 111 КК України,
В судовому засіданні приймали участь:
- підозрювана ОСОБА_5
У ході досудового розслідування встановлено, що громадянка України ОСОБА_5 з середини квітня 2022 року за допомогою Інтернет-месенджеру «Telegram» надавала інформацію щодо розташування підрозділів ЗС України у м. Бахмут Донецької області (в т.ч. відеоматеріали) абоненту НОМЕР_1 , який належить представнику силового відомства Російської Федерації.
Крім того, 11 травня 2014 року ОСОБА_5 , приймала участь в організації та проведенні незаконного референдуму на території м. Бахмут Донецької області, з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, за попередньою змовою групою осіб.
25.04.2022 о 14 годині 40 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
26.04.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у державній зраді, тобто у діянні, вчиненому умисно громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України: наданні представникам іноземної держави допомоги в проведенні підривної діяльності проти України в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, а також у вчиненні умисних дій з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110 КК України.
26.04.2022 стосовно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із триманням у ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4» строком на 30 днів, тобто до 24.05.2022, який 23.05.2022 постановою заступника керівника Донецької обласної прокуратури продовжено до 21.06.2022.
23.05.2022 строк дії запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_5 постановою заступника керівника Донецької обласної прокуратури продовжено до 21.06.2022.
21.06.2022 строк дії досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 26.07.2022. Того ж дня строк дії запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено на 1 місяць, тобто до 20.07.2022.
Одночасно із поданням клопотання про продовження строків досудового розслідування до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська подано клопотання про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні до п`яти місяців.
В обґрунтування необхідності продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий посилається на тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваній за інкриміновані кримінальні правопорушення, а також наявність ризиків визначених пунктами п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на сьогоднішній день існують.
Слідчий зазначає, що завершити досудове розслідування у строк дії постанови про обрання запобіжного заходу неможливо, оскільки на даний час триває проведення слідчих та процесуальних дій у вказаному кримінальному провадженні, а саме на даний час органом досудового розслідування не встановлено всіх осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, та підозрювана не пред`явлена свідкам вчинення нею кримінального правопорушення до впізнання.
Тому слідчий просив продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб із визначенням місця утримання без визначення застави.
Під час розгляду клопотання слідчий і прокурор підтримали клопотання, просили задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_5 проти задоволення клопотання не заперечувала.
Захисник підтримав позицію підозрюваної.
Вислухавши учасників судового процесу, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходжу до наступних висновків.
У ході досудового розслідування встановлено, що громадянка України ОСОБА_5 з середини квітня 2022 року за допомогою Інтернет-месенджеру «Telegram» надавала інформацію щодо розташування підрозділів ЗС України у АДРЕСА_2 (в т.ч. відеоматеріали) абоненту НОМЕР_1 , який належить представнику силового відомства Російської Федерації.
Крім того, 11 травня 2014 року ОСОБА_5 , приймала участь в організації та проведенні незаконного референдуму на території м. Бахмут Донецької області, з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, за попередньою змовою групою осіб.
25.04.2022 о 14 годині 40 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
26.04.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у державній зраді, тобто у діянні, вчиненому умисно громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України: наданні представникам іноземної держави допомоги в проведенні підривної діяльності проти України в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, а також у вчиненні умисних дій з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110 КК України.
26.04.2022 стосовно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із триманням у ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4» строком на 30 днів, тобто до 24.05.2022, який 23.05.2022 постановою заступника керівника Донецької обласної прокуратури продовжено до 21.06.2022.
23.05.2022 строк дії запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_5 постановою заступника керівника Донецької обласної прокуратури продовжено до 21.06.2022.
21.06.2022 строк дії досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 26.07.2022. Того ж дня строк дії запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено на 1 місяць, тобто до 20.07.2022.
20.07.2022 року ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська строк досудового розслідування продовжено до 26 вересня 2022 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно з ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На обґрунтування обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії застосованого запобіжного заходу, слідчим зазначено, що у слідства є необхідність проведення ряду слідчих (розшукових) та процесуальних дій.
Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою як для застосування, так і для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При цьому, обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, поясненнями підозрюваної ОСОБА_5 в судовому засіданні, обґрунтованість підозри щодо вчинення нею інкримінованого кримінального правопорушення є підтвердженою.
Так, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: матеріалами, зібраними оперативним підрозділом стосовно ОСОБА_5 , що у відповідності до ч. 2 ст. 99 КПК України є доказом, а саме рапортом оперативного співробітника ГВ у м. Краматорськ 2 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях; протоколом проведення обшуку за місцем мешкання підозрюваних від 25.04.2022; протоколом огляду речей і документів, вилучених в ході обшуку місця мешкання підозрюваних; протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 ; протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України, підозрюваного у вчиненні злочину ОСОБА_7 ; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_5 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 ; протоколом проведення слідчого експерименту з підозрюваною ОСОБА_5 ; протоколом проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_7 .
При цьому, стороною захисту не зазначено обставин та не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність підозрюваної ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого їй повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.
Щодо існування ризиків.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчим суддею встановлено ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, виходячи з наступного.
Ризик переховування підозрюваної ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду існує та обумовлений тим, що ОСОБА_5 згідно із ст. 12 КК України підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, існує ризик, що підозрювана ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання, яке, відповідно до діючого законодавства, пов`язане із позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Ризик того, що підозрювана ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, підтверджується тим, що оскільки на теперішній час на території України триває військова агресія Російської Федерації проти України проводиться досудове розслідування, не встановлено всі особи з якими контактувала та які проводили інструктажі підозрюваній та спільно діяли з нею, злочин заздалегідь планувався, та продовжував вчинятись значний проміжок часу на теперішній час не встановлено всі докази у провадженні та конспіративні засоби спілкування підозрюваною з організаторами вчинення злочину.
Ризик того, що підозрювана ОСОБА_5 має можливість впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином існує, оскільки досудове розслідування, протягом якого орган досудового розслідування має можливість зібрати докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, наразі не завершено, втім підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може шляхом погроз, вмовлянь, підкупу незаконно впливати на свідків у провадженні чим буде перешкоджати кримінальному провадженню.
Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 підтверджується тим, що, враховуючи характер дій підозрюваного, специфіка кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дають підстави вважати, що вона може вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення, чи продовжити вчиняти кримінальне правопорушення у якому підозрюється, а також інші кримінальні правопорушення з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Ризик перешкоджання кримінальному провадженню та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 111 КК України, також продовжує існувати.
Вказані ризики встановлені з урахуванням того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі.
Вирішуючи питання про продовження дії запобіжного заходу, встановлено, що органу досудового розслідування дійсно необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій та враховується, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 2 ст. 111 КК України, які відповідно до ст.12 КК України відносяться відповідно до тяжкого і особливо тяжкого злочину. Санкція ч.2 ст. 111 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі з конфіскацію майна; враховуються дані про особу підозрюваної, суспільне ставлення до даного виду злочинів, наявність обґрунтованої підозри, наявність ризиків, а тому слідчий суддя вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Також слідчий суддя враховує норми ч. 6 ст. 176 КПК України, якою під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.
Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.
Щодо визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених кримінально-процесуальним законодавством України, виходячи з вимог статей 176, 177, 178, 182 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, згідно положень ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-2585, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.
Оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 2 ст. 111 КК України, слідчий суддя відповідно до частини 4 статті 183 КПК України не визначає заставу у кримінальному провадженні.
Щодо визначення місця застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виходжу з того, що діючий кримінально-процесуальний закон, у тому числі, з метою проведення ефективного досудового розслідування, надає право слідчому визначати місце перебування підозрюваного, у зв`язку з чим, клопотання сторони обвинувачення щодо чіткого визначення в увалі слідчого судді місця застосування запобіжного заходу є таким, що не в повній мірі відповідає процесуальному закону.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183-187, 193-194,196-197, 205, 309-310, 369-372, 392-393, 395 КПК України -
Продовжити строк застосування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 17 вересня 2022 року включно, без визначення застави.
В задоволенні інших вимог клопотання відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1