справа № 752/4242/22
провадження №: 1-кс/752/1376/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.04.2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000752, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.04.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням, яке обґрунтовує тим, що у кримінальному провадженні встановлена наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування тримання під вартою ОСОБА_4 , покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впивати на свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
В якості обґрунтування ризиків слідчий зазначив, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а саме те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинений ним злочин може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності; може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Крім того, ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення.
У зв`язку із запровадженням військового стану на всій території України, з метою забезпечення безпеки здоров`я та життя усіх осіб, учасників та сторін кримінального провадження, у відповідності до листа Верховного Суду «Щодо окремих питань здійснення кримінальних проваджень в умовах воєнного стану», для доведення відома суддів апеляційних судів та суддів судів першої інстанції № 2/0/2-22 від 03.03.2022, з метою забезпечення захисту, безпеки, здоров`я та життя учасників кримінального провадження та працівників суду, слідчий суддя вважає необхідним розглянути дане клопотання без проведення судового засідання та учасників кримінального провадження.

Слідчий суддя, дослідивши подане клопотання слідчого, вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

19.04.2022 о 01 год. 30 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення, як зазначив слідчий підтверджується зібраними у кримінальному провадженні письмовими доказами.
Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує положення п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Разом з тим, прокурором не доведені обставини, якими слідчий обґрунтовує наявність ризиків, на підставі ст. 177 КПК України, викладених у клопотанні.
У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Докази та обставини, на які послався в своєму клопотанні слідчий, про те, що є особою, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Слідчий суддя не приймає до уваги посилання на наявність ризиків навмисного переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, негативного впливу на хід досудового розслідування та продовження вчинення кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний є військовослужбовцем в Збройних Силах України, який сумлінно виконує покладені обов`язки та позитивно характеризується, що підтверджується службовою характеристикою, таким чином, вказані ризики спростовуються.
Також, слідчим в клопотанні не наведено обставин, які б свідчили, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
За таких обставин, оскільки матеріалами клопотання не доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваного, а також враховуючи умови воєнного стану та ситуації, в якій перебуває Україна, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання, з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якої міри запобіжного заходу.
Разом з тим, слідчий суддя, при обранні запобіжного заходу враховує дані, які характеризують особу підозрюваного, а саме: ОСОБА_4 перебуває на посаді кулеметника 3 відділення 3 взводу 6 стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 , перебував на строковій службі у військових частинах №3007 та №3030, під час несення служби отримав звання молодшого сержанта, був мобілізований у Збройні Сили України в ТрО Голосіївського району м. Києва військової частини НОМЕР_1 , а також враховуючи наявність воєнного стану та ситуації, в якій перебуває Україна важливу роль Збройних Сил України у відбитті військової агресії Російської Федерації проти України, важливість цілісності всіх військових підрозділів, приходить до висновку, що для забезпечення виконання останнім обов`язків, покладених на нього КПК України, необхідно обрати відносно нього запобіжний захід у виді особистої поруки.
Згідно з ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий судця, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

При цьому, до слідчого судді надійшло клопотання від командира військової частини № НОМЕР_1 ОСОБА_5 про передачу на особисту поруку військовослужбовця військової частини № НОМЕР_1 ОСОБА_4 та зобов`язався забезпечити виконання останнім передбачених КПК України вимог, а також надав службову характеристику в якій ОСОБА_4 позитивно характеризується.
З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистої поруки з одночасним покладання на підозрюваного, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з одночасним застосуванням відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді особистої поруки.
Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистої поруки.
Передати на особисту поруку військовослужбовця військової частини № НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 командиру військової частини № НОМЕР_1 ОСОБА_6 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 2 (два) місяці, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити поручителю ОСОБА_7 , що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років; що він поручається за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України і зобов`язується за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу; роз`яснити його право на відмову від прийнятих на себе зобов`язань до виникнення підстав, які тягнуть за собою відповідальність, та необхідність у цьому разі забезпечення явки підозрюваного до органу досудового розслідування чи до суду з метою вирішення питання про заміну йому запобіжного заходу; а також роз`яснити, що у разі невиконання ним взятих на себе обов`язків на нього може бути накладено грошове стягнення від десяти до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні.
Ухвала в частині відмови у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1