Справа № 203/2149/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2022 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
за участі прокурора - ОСОБА_3
адвоката - ОСОБА_4
підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання слідчий Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, ОСОБА_6 , погоджене прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Підгородне Дніпропетровської
області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утримання
малолітню дитину, раніше не судимого, сержанта поліції, працюючий на посаді поліцейського
водія відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області,
зареєстрованого за адресою:
АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою:
АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.307 КК України, заявлене в рамках кримінального провадження №0000188,-

ВСТАНОВИВ:

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000188, відомості за як4им внесено до ЄРДР 25.04.2022 року з попередньою правовою кваліфікацією за ч.ч.1,2 ст.307 КК України.
30.06.2022 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України та 01.07.2020 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.307 КК України, за фактом незаконного придбання та зберігання з метою збуту, а також збуті психотропної речовини, вчиненому повторно.
В наданому клопотанні, погодженому прокурором, слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначенням застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на те, що підозрюваний згоден співпрацювати зі слідством, сприяючи розкриття злочину. З урахуванням цього та даних про особу підозрюваного, який раніше не судимий, одружений, має на утриманні дитину, має постійне місце проживання, просили обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. В разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просили визначити помірну заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.
Мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також обставини, що враховуються при його обранні, визначені ст.ст.177,178 КПК України.
Частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Розглядаючи питання обгрунтованості підозри, як підстави для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що наявність обгрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин. На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.
Надані до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протоколи допиту свідка; протоколи огляду та добровільної видачі; протокол обшуку та протоколи за наслідками проведення НСРД; висновок експерта, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.307 КК України та про наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_5 .
Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 на підставі достатніх доказів повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого кримінальних правопорушень, за вчинення яких передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна.
Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень може бути мотивом та підставою для вчинення підозрюваним дій з переховування від органів досудового розслідування та суду і є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків такого переховування.
Враховується слідчим суддею той факт, що на теперішній час у кримінальному провадженні не проведено всіх необхідні слідчі та процесуальні дії, спрямовані на виявлення та фіксування всіх обставин вчиненого злочину; перевіряється причетність до вчиненого злочину інших осіб; встановлюється джерело придбання підозрюваним психотропних речовин.
Згідно обставин справи вбачається, що підозрюваний безпосередньо знайомий зі свідком ОСОБА_7 .
Таким чином, будучі обізнаним про обставини кримінального провадження та особу свідків та понятих, відомості про яких наявні у долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, підозрюваний може вказівками та порадами сприяти уникненню від кримінальної відповідальності інших осіб, причетних до вчиненого кримінального правопорушення; з огляду на тяжкість покарання, не будучи обмеженим у спілкуванні зі свідками, матиме можливість впливати на них для зміни змісту та обсягу показань з метою уникнути кримінальної відповідальності.
Будучи працівником правоохоронного органу та обізнаним про особливості оперативної роботи та досудового розслідування, може використовувати свої знання та навички для перешкоджання кримінальному провадженню.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях свідків, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст.225 КПК України. Тому, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Під час досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 вживає наркотичні засоби, підозрюється у збуті психотропних речовин, вчиненому повторно, що також дає достатні підстави вважати, що він може продовжити свою злочинну діяльність.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України та про неможливість запобігання вказаним ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, застосуванням до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
А тому, з метою запобігання вказаним ризикам, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до нього на даному етапі досудового розслідування, є тримання під вартою.

Частиною 3 ст.183 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п.п.2,3 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до наведених вище положень ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави повинен бути помірним для підозрюваного, але, поряд з цим, повинен визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої її застосовано, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Враховуючи зазначене, обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному; дані про його особу, майновий та сімейний стан; зокрема той факт, що підозрюваний одружений, має на утриманні малолітню дитину, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 372150 грн.
Також на підозрюваного у відповідності до ч.5 ст.194 КПК України слід покласти обов`язки, передбачені п.п.1,2,3,4 ч.5 вказаної статті.
Строк запобіжного заходу рахувати з моменту затримання підозрюваного в порядку ст.208 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-178,182,183,184,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчий Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, ОСОБА_6 , погоджене прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 28 серпня 2022 року включно.
Визначити підозрюваному заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 372150 грн. та в разі її внесення покласти на підозрюваного на строк до 28 серпня 2022 року наступні обов`язки:

- прибувати за викликами слідчого, процесуального керівника прокуратури або суду;
- не відлучатися із міста постійного проживання або перебування без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання;
- утриматись від спілкування у будь-який позапроцесуальний спосіб із свідками та іншими підозрюваним (за наявності) у даному кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1