Провадження № 1-кс/752/6954/20
У Х В А Л А

08 вересня 2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Київської місцевої прокуратури №1 м. Києва ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання подане в кримінальному провадженні № 0004284 від 07.09.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України старшим слідчим СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_6 погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №1 м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, -

встановив:

старший слідчий СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_6 за погодженням прокурора Київської місцевої прокуратури №1 м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання посилався на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що 07.09.2020 близько о 00 год. 30 хв., у ОСОБА_5 , який перебуваючи за адресою: м. Київ, пр.-кт Лобановського, 123, на території АЗС «Glusco», раптово виник злочинний умисел направлений на завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, який загрожує загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками, а саме вибуху в приміщенні АЗС «Glusco», що знаходиться за адресою: м. Київ, пр.-кт Лобановського, 123.

У вчиненні вище вказаного правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Києва, українець, громадянин України, не одружений, із середньо освітою, працюючий в ТОВ «Буддізайн 21», на посаді водія-електровізка, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Вина ОСОБА_5 , повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме:
-протоколами допиту свідків;
-протоколом огляду місця події, за участю вибухотехнічного управління ГУНП у м. Києві;
-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, а саме у ОСОБА_5 , в якого було вилучено з кишені шортів учбово-тренувальну гранату «ПІРО-5»;
-іншими матеріалами кримінального провадження.
Звертаючись до слідчого судді, слідчий посилався на те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином і лише застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків та забезпечить дієвість вказаного кримінального провадження. Менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вказаним вище ризикам.

Під час розгляду клопотання прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити з викладених у ньому підстав.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували.

Підозрюваний категорично заперечувала проти задоволення клопотання.

Заслухавши пояснення прокурора, з`ясувавши думку сторони захисту, підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, встановлено наступне.

У рамках кримінального провадження №0004284 від 07.09.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України, повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином .

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор або слідчий доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного детективом обґрунтування клопотання.
Згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.
Відповідно до положень ч. 1, ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Вирішуючи дане питання, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від слідчого судді більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Разом з тим, докази та обставини, на які послався в своєму клопотанні слідчий та підтримав в судовому засіданні прокурор, не доводять недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

З огляду на викладене, а також даних в їх сукупності про особу підозрюваної, міцність її соціальних зв`язків, наявності постійного місця проживання, а також те, що підозрювана раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування підозрюваному ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, саме у вигляді домашнього арешту у певний період доби із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 32,40,110,113,132,176-178,183,184,193,194,196,197,206 КПК України слідчий суддя,-

ухвалив:

у задоволенні клопотання поданого в кримінальному провадженні № 0004284 від 07.09.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України старшим слідчим СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_6 погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури №1 м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, уродженця міста Києва, громадянина України, українця, зареєстрованого у встановленому законом порядку за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, шляхом заборони залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 у нічний час з 21 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 у нічний час з 21 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби;

прибувати зі встановленою періодичністю до слідчого СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної, прокурора та до суду у межах кримінального провадження № 0004284;

повідомляти слідчого, прокурора у межах кримінального провадження № 0004284 чи суд в залежності від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання;

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 07.11.2020 року включно.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1