Справа № 461/1855/22
Провадження № 1-кс/461/1303/22
про застосування запобіжного заходу
13.04.2022 року слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання старшого слідчого 2-ого відділення слідчого відділу УСБУ у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Клевань Рівненського району Рівненської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , громадянки України,
Старший слідчий 2-ого відділення слідчого відділу УСБУ у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Львівської обласної прокуратури, звернулась до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , покликаючись на те, що остання підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, розуміючи наслідки притягнення до відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, окрім того існує наявність інших ризиків передбачених ст. 177 КПК України.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, з мотивів наведених у ньому.
Підозрювана та захисник, кожен окремо, клопотання заперечили з мотивів необгрунтованості. Просили обрати більш м`який запобіжний захід, зокрема, у вигляді домашнього арешту у нічний час. Крім того, підозрювана просила врахувати при ухваленні рішення відомості про її матеріальне та сімейне становище, а також про стан її здоров`я.
Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, передбачених у вказаній статті.
Органом досудового розслідування дії підозрюваної кваліфікуються за ч. 2 ст. 114-2 КК України за викладених у повідомленні про підозру обставин.
Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи.
Пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується: повідомленням про кримінальне правопорушення №62/5/7-208; рапортом про виявлене кримінальне правопорушення №62/5/7-206 від 07.04.2022; протоколом огляду сайту від 08.04.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 08.04.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 08.04.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 08.04.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 08.04.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 08.04.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 11.04.2022; протоколом огляду Інтернет сторінки від 08.04.2022; відповіддю з Академії сухопутних військ № 1580.
Отже, на даній стадії слідчим та прокурором наведено переконливі факти того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні правопорушення, яке їй інкримінується.
Вагомість наявних доказів того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, здобуті в ході досудового розслідування докази та дані про характер інкримінованого злочину вказують на високу ймовірність того, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У даному конкретному випадку, ризики визначені ст. 177 КПК України є обґрунтованими, оскільки підтверджуються матеріалами клопотання, як і підтверджуються інші обставини визначені ч. 1 ст. 194 КПК України.
Приймаючи рішення за клопотанням, враховую також практику Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зважаючи на обставини встановлені в ході розгляду клопотання, вважаю, що такі є обгрунтованими.
Крім того, ухвалюючи рішення за клопотанням, враховую те, що характер інкримінованого правопорушення, в сукупності з ризиком вчинення повторного кримінального правопорушення, вказує на необхідність на даному етапі досудового розслідування ізоляції особи від суспільства в умовах слідчого ізолятора, адже повторне вчинення кримінального правопорушення може спичинити непоправні тяжкі наслідки, які зокрема можуть бути пов`язані із ризиком для життя та здоров`я цивільного населення та військовослужбовців Збройних Сил.
Доводи підозрюваної та її захисника щодо сімейного, матеріального становища ОСОБА_4 , а також її стану здоров`я враховуються при ухваленні даного рішення, однак такі доводи не спростовують вищенаведених ризиків та не свідчать про неможливість застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
З урахуванням наведеного, оцінивши в сукупності наявні у клопотанні докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку, а також оцінивши клопотання з точки зору його обгрунтованості, приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваної виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним у справі ризикам. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі підозрюваної та тяжкості пред`явленої їй підозри, зможе забезпечити виконання підозрюваною своїх процесуальних обов`язків та запобігти наведеним ризикам, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України, тяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше десяти років.
Злочин інкримінований підозрюваній передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.
Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.2 ч.5 ст. 182 КПК України).
Керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, -
Клопотання задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят діб).
Підозрювана ОСОБА_4 , інші особи, як заставодавці, мають право внести заставу у вказаному розмірі у будь-який момент протягом строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
1.Прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
2.Не відлучатися із населеного пункту (м. Львів), в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3.Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4.Утримуватися від спілкування зі свідками сторони обвинувачення у даному кримінальному провадженні перелік яких буде доведений до підозрюваної прокурором чи слідчим;
5.Невідкладно здати па зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи (при наявності), що дають право на виїзд за межі України.
Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 .
Строк дії ухвали до 11 червня 2022 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1