Справа № 761/7828/22
Провадження № 1-кс/761/4440/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в приміщені суду клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене під час обшуку майно у кримінальному провадженні № 0001034 від 01.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасове вилучене під час обшуку майно у кримінальному провадженні № 0001034 від 01.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Клопотання мотивоване тим, слідчим відділенням ВП № 2 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001034 від 01.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи організували збут наркотичних засобів та психотропних речовин на території міста Києва та Київської області.

Так, в ході проведення досудового розслідування органом досудового розслідування опрацьовано оперативну інформацію про те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зберігає за місцем проживання особливо небезпечний наркотичний засіб, який в подальшому збуває особам з числа знайомих за грошову винагороду.

Так, в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено:

-предмет, схожий на пістолет з маркуванням НОМЕР_1 з магазином до нього;

-дозвіл № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на право зберігання/носіння пристрою для відстрілу гумових патронів з гумовими кулями НОМЕР_3 , калібру 9 мм. № НОМЕР_4 ;

-15 предметів, схожих на набої калібру 9 мм.;

-банківську картку ПриватБанк № НОМЕР_5 ;

-банківську картку Monobank № НОМЕР_6 ;

-банку з речовиною рослинного походження зеленого кольору;

-37 ємкостей з рідинами;

-47 предметів, схожих на набої калібру 9 мм.;

-10 предметів, схожих на набої калібру 12 мм.;

-частину пластикової пляшки з нашаруванням ;

-електроні ваги в робочому стані;

-пристрій для подріблення канабісу;

-пусті поліетиленові пакети з залишками;

-поліетиленовий пакет з речовиною рослинного походження зеленого кольору;

-поліетиленовий пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору;

-мобільний телефон марки Apple iPhone IMEI 1 : НОМЕР_7 IMEI 2 : НОМЕР_8 з сім-карткою НОМЕР_9 ;

-2 ампули з рідиною;

-вакуматор;

-пусті поліетиленові пакети;

-скляний пристрій для куріння з нашаруванням;

-грошові кошти у загальній кількості 642600 гривень, 2422 долари США.

01.05.2022 слідчим Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві винесено постанову про визнання речовими доказами вилучених речей та предметів.

Таким чином з метою збереження речових доказів, прокурор вважає за необхідне накласти арешт на вищевказані речові докази вилучені в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 .

В судове засідання прокурор не з`явився, за допомогою електронної пошти, надіслав заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що клопотання підтримує та просить задовольнити.

Володілець майна в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причин неявки не повідомив.

Заслухавши пояснення прокурора щодо заявленого клопотання про арешт майна, дослідивши клопотання та додані на його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Шевченківського УП ГУНП у м. Києві за процесуальним керівництвом Шевченківської окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001034 від 01.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Звернення прокурора з клопотанням про арешт на вказане тимчасово вилучене майно зумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки вилучені предмети мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 02.05.2022 надано дозвіл на проведення обшуку квартири за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання та вилучення речей і документів, які мають доказове значення в даному кримінальному провадженні, а саме на предмети на які прокурор просить накласти арешт.

Постановою слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_5 від 01.05.2022 у кримінальному провадженні майно, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, визнано речовим доказом.
Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
При цьому, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.
За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, тимчасово вилученого під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, що залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя також приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.
Вирішуючи питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні постановою слідчого, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні.
Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасове вилучене під час обшуку майно у кримінальному провадженні № 0001034 від 01.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
-предмет, схожий на пістолет з маркуванням НОМЕР_1 з магазином до нього;

-дозвіл № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на право зберігання/носіння пристрою для відстрілу гумових патронів з гумовими кулями НОМЕР_3 , калібру 9 мм. № НОМЕР_4 ;

-15 предметів, схожих на набої калібру 9 мм.;

-банківську картку ПриватБанк № НОМЕР_5 ;

-банківську картку Monobank № НОМЕР_6 ;

-банку з речовиною рослинного походження зеленого кольору;

-37 ємкостей з рідинами;

-47 предметів, схожих на набої калібру 9 мм.;

-10 предметів, схожих на набої калібру 12 мм.;

-частину пластикової пляшки з нашаруванням ;

-електроні ваги в робочому стані;

-пристрій для подріблення канабісу;

-пусті поліетиленові пакети з залишками;

-поліетиленовий пакет з речовиною рослинного походження зеленого кольору;

-поліетиленовий пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору;

-мобільний телефон марки Apple iPhone IMEI 1 : НОМЕР_7 IMEI 2 : НОМЕР_8 з сім-карткою НОМЕР_9 ;

-2 ампули з рідиною;

-вакуматор;

-пусті поліетиленові пакети;

-скляний пристрій для куріння з нашаруванням.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1