УХВАЛА

05 жовтня 2022 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Рівненського районного управління поліції ГУНП України в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 , яке погоджено із прокурором Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна , -
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий слідчого відділу Рівненського районного управління поліції ГУНП України в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням яке погоджено із прокурором Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_4 у якому просить накласти арешт на майно.
В обґрунтування клопотання зазначає, що 26.09.2022, близько 13 год. 00 хв., невстановлена досудовим розслідуванням особа зателефонувала на стаціонарний телефон НОМЕР_1 , абонентом якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 та представилася лікарем та повідомила останньому неправдиві відомості про те, що його донька потрапила у ДТП і необхідно терміново надати їй кошти на лікування.
У подальшому, 26.09.2022, близько 13 год. 30 хв., ОСОБА_6 , за попередньою змовою групою осіб із іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 , маючи єдиний спільний умисел на заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, шляхом обману отримав належні ОСОБА_5 кошти в розмірі та 30000 гривень які ОСОБА_5 передав, будучи переконаним в тому, що його дочка перебуває у небезпеці, чим завдав потерпілому майнову шкоду в сумі 30000 гривень.
Крім цього, 26.09.2022, близько 18 год. 00 хв., невстановлена досудовим розслідуванням особа зателефонувала на стаціонарний телефон НОМЕР_2 , абонентом якого є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителька АДРЕСА_2 , представилася лікарем та повідомила останній неправдиві відомості про те, що її невістка потрапила у ДТП та необхідно терміново надати їй кошти на лікування.
У подальшому, 26.09.2022, близько 19 год. 00 хв., ОСОБА_6 , діючи повторно, за попередньою змовою групою осіб із іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , маючи єдиний спільний умисел на заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, діючи повторно, шляхом обману отримав належні ОСОБА_7 кошти в сумі та 1000 Євро, що на момент вчинення злочину по курсу Національного банку України становило 35665,40 гривень та 5000 гривень, які ОСОБА_7 передала, будучи переконаною в тому, що її невістка перебуває у небезпеці, чим завдав потерпілій майнову шкоду в загальному розмірі 40665,40 гривень.
27.09.2022, ОСОБА_6 добровільно видав для працівників поліції свої особисті речі, що підтверджується протоколом огляду місця поді, які мають значення речових доказів у кримінальному провадженні а саме: барсетку чорного кольору в якій знаходяться мобільний телефон Samsung IMEI1: НОМЕР_3 , IMEI2: НОМЕР_4 , грошові кошти в сумі 7363 грн, 180 доларів США, повістка про виклик у військомат, паспорт громадянина України, виданий на ім`я ОСОБА_6 , довідка про взяттяна облік внутрішньопереміщеної особи, банківські картки з номрами № НОМЕР_5 ; НОМЕР_6 ; НОМЕР_7 .
Згідно постанови від 27.09.2022, вилучені вищевказані речі визнані та приєднані до матеріалів досудового розслідування як речові докази.
Згідно із нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
До початку розгляду клопотання слідчим подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить задовольнити вказане клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутності учасників провадження, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, приходжу до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно ч. ч.2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до п. 8 глави 2.6. «Арешт майна» Узагальнення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження арешт може бути накладено на: нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права; майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
У відповідності до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Враховуючи положення ч. 2 ст. 173 КПК України та вищевикладене, є необхідним накласти арешт майно, вилучене за вищевказаних обставин, оскільки наявні достатні підстави вважати, що майно відповідає критеріям встановленим ст. 98 КПК України, а незастосування арешту може призвести до втрати чи його пошкодження.
Керуючись ст. 170, 171,175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого - задоволити.
Накласти арешт на барсетку чорного кольору, мобільний телефон Samsung IMEI1: НОМЕР_3 , IMEI2: НОМЕР_4 , грошові кошти в сумі 7363 грн, 180 доларів США, повістка про виклик у військомат, банківські картки з номерами № НОМЕР_5 ; НОМЕР_6 ; НОМЕР_7 .
Заборонити ОСОБА_6 та іншим особам користуватися та розпоряджатися вищевказаною річчю до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженню.
Вилучені в ході ОМП за адресою: м. Рівне, вул. Данила Галицького, 27, речі передати в камеру зберігання речоих доказів Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області за адресою: вул. Героїв поліції, 4, м. Рівне.
Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1