Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/285/22 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.07.2022 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровоградавід 30.06.2022, якою,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кіровограда, українцю, громадянину України, з середньо-спеціальною освітою, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 ,
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України, продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 12.10 год 30.06.2022 до 12.10 год 28.08.2022.

За участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_8 ,
захисника адвоката - ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7

В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровоградавід 30.06.2022 частково задоволено клопотання слідчого ВРЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 та підозрюваному ОСОБА_7 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 12.10 год 30.06.2022 до 12.10 год 28.08.2022.
Органом досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.
Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що на даний час необхідність в раніше обраному щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжному заході у вигляді тримання під вартою не відпала, оскільки заявлені раніше ризики до вчинення останнім дій, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися зважаючи на те, що вінпідозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, що посягає на суспільні інтереси - проти здоров`я населення та порушення обігу наркотичних речовин, офіційно не працевлаштований, тобто суспільно-корисною діяльністю не займається та особистих доходів для проживання не має, а тому є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний може продовжити вчиняти інші злочини, ухилятись від суду, перешкоджати подальшому кримінальному провадженню, зокрема здійснювати вплив на свідків, які залишились не допитані в ході судового розгляду.
В апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою змінити її підзахисному запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Вважає ухвалу слідчого судді незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Вказує також на те, що поза увагою слідчого судді залишився прямий обов`язок сторони обвинувачення довести з посиланням на відповідні докази, що в даному випадку має місце недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України).

Крім того, захисник вважає, що жодного з ризиків визначених ст.177 КПК України не існує, та у слідчого судді не було законних підстав вважати, що її підзахисний переховувався від суду чи органів досудового розслідування, оскільки його попередня поведінка свідчить про інше.

Отже, слідчим суддею не враховано спростувань захисту, що підозрюваний має постійне та зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання, що власне свідчить про його намір перебувати виключно за однією адресою, тобто доводи слідчого спростовано належним чином із відповідним тому підтвердженням.

Таким чином, характеризуючи особу підозрюваного немає підстав в даний час стверджувати про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на запобігання яким спрямоване застосування запобіжного заходу - тримання під вартою.

Заслухавши доповідача, підозрюваного ОСОБА_7 та в його інтересах захисника-адвоката ОСОБА_6 , які підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити, прокурора, яка заперечила стосовно апеляційної скарги та просила ухвалу суду залишити без задоволення, перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступних висновків.
Відповідно до положень ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Як убачається з ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні? судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

????? Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно ч.1, ч.2 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Матеріалами справи встановлено наступне.
Слідчим управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 13 березня 2021 року, за підозрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,3 ст. 307 КК України.
06.05.2022 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 309 КК України - незаконне придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту, в особливо великих розмірах.
07.05.2022 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України - незаконне придбання, зберігання та перевезення психотропної речовини з метою збуту, в особливо великих розмірах.
07.05.2022 слідчим суддею Ленінського районного суду м. Кіровограда, ОСОБА_7 , 17.04.1979 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 19 години 28 хвилин 03.07.2022.
30.05.2022 року ухвалою Кропивницького апеляційного суду ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 07.05.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишено без змін.
14.06.2022 ОСОБА_7 , 17.04.1979 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України - незаконне придбання, зберігання особливо небезпечного наркотичного засобу з метою збуту, в особливо великих розмірах, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.
30.06.2022 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до 31.08.2022.

Застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчим суддею встановлено, що матеріали провадження містять достатні дані, які підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.

Судом вірно зазначено, що злочин передбачений ч.3 ст.307 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 є особливо тяжким, санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти років з конфіскацією майна.

Зазначаючи про необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий послався на ризики, які збереглися за час досудового розслідування та передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які прийняв слідчий суддя та погодився з ними.

При перевірці зазначених висновків колегія суддів встановила,що

- посилаючись на п.1 ч.1 ст.177 КПК України орган досудового розслідування вважає наявним можливість підозрюваного ОСОБА_7 щодо переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, яке відповідно до ст.12 КК України. В матеріалах клопотання відсутні будь-які відомості, яки б свідчили про можливість чи висловлювання наміру ОСОБА_7 щодо ухилення від органів досудового розслідування або суду.

- посилаючись на п.3 ч.1 ст.177 КПК України орган досудового розслідування зазначає про можливість впливу на свідків, іншу підозрювану. суду не надано відомостей які саме свідки підпадають під дану вірогідність, в наслідок чого орган досудового розслідування дійшов такого висновку. Належно обґрунтованих відомостей про те, що ОСОБА_7 підтримуючи контакти із своїми знайомими висловлює намір прямо чи опосередковано здійснювати вплив на свідків, іншу підозрювану у кримінальному провадженні, з метою зміни їхніх показань не надано;

- посилання на п.5 ч.1 ст.177 КПК України на вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, не має належного підтвердження. Не можуть братись до уваги усні пояснення прокурора про наявність інших кримінальних правопорушень, оскільки зазначені відомості мають значення при вирішенні питання щодо обрання міри запобіжного заходу., та суд надає оцінку доказам в межах вимог ст.23,94 КПК України.

- орган досудового розслідування посилається на відсутність у підозрюваного, міцних соціальних зв`язків однак в матеріалах клопотання наявні відомості щодо неповнолітніх дітей у ОСОБА_7 .. Зауваження органу досудового розслідування на те, що одна із неповнолітніх дітей проживає разом із матір"ю поза межами Кропивницького не свідчить про відсутність соціальних зв`язків. В матеріалах відсутні відомості щодо не виконання батьківських обов`язків підозрюваним. Крім того, як зазначає підозрюваний, що не спростовано органом досудового розслідування, він проживає у цивільному шлюбі із ОСОБА_10 та займається вихованням молодшої доньки 2021р.н.

- орган досудового розслідування зазначаючи в клопотанні на судимості які в силу ст.89 КПК України особа вважається не судимою чинять в супереч нормам КПК України. Судимість є правовим станом особи, який виникає у зв`язку з її засудженням до кримінального покарання і за зазначених у законі умов тягне настання для неї певних негативних наслідків. Правильне застосування правових норм про судимість, її погашення чи зняття має важливе значення для вирішення кримінальних справ у разі вчинення особою нового злочину. Судимість має строковий характер. Припинення судимості анулює всі кримінально-правові та загально правові наслідки засудження та призначення покарання. Врахування погашеної чи знятої судимості при вирішенні будь-яких питань, у т.ч. і при характеристиці особи, суперечить самій суті інституту припинення судимості і є неприпустимим.

Викладене у своїй сукупності, свідчить, що заявлені ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України не знайшли свого належного обґрунтованого підтвердження.

До закінчення досудового розслідування необхідно провести ряд слідчих дій, а саме: отримати висновок судової біологічної експертизи; провести тимчасовий доступ до речей та документів, а саме інформації оператору мобільного стільникового зв`язку ПрАТ «Київстар», що потребує додаткового часу; провести аналіз по вилучених у оператора мобільного зв`язку номерах мобільних телефонів, якими користувалися підозрювані, шляхом надання доручення до УОТЗ ГУНП в Кіровоградській області; вирішити питання про зняття грифу секретності ухвал про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових дій); долучити до матеріалів кримінального провадження в повному обсязі характеризуючи данні підозрюваних, а саме характеристики з місць проживання даних осіб; копії вироків з відповідних судів; при необхідності провести інші слідчі (розшукові) дії; виконати вимоги ст.290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Колегія суддів звертає увагу на те, що, сама по собі підозра у вчиненні навіть особливо тяжкого злочину без урахування особи підозрюваного, способу вчинення злочину, доказів, які підтверджують її винуватість та інших обставин, які мають відношення до справи, не може бути підставою для автоматичного продовження тримання під вартою.

Відповідно до п.5 ч.4 ст.183 КПК встановлено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст.177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

Під час досудового розслідування особа лише підозрюється у вчиненні того чи іншого злочину. До набрання обвинувальним вироком суду законної сили така особа вважається невинуватою у його вчиненні (ч.1 ст.62 Конституції України, ч.1 ст.17 КПК).

Після обрання запобіжного заходу з плином часу просто обґрунтованої підозри стає недостатньо для її продовження, а тому у процесі вирішення питання про продовження відповідних строків необхідно з`ясувати наявність інших «відповідних» і «достатніх» обставин (Макаренко проти України, справа №622/11).

До таких обставин належать ризик переховування від правосуддя, ризик вчинення тиску на свідків чи спотворення доказів, ризик змови, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, ризик спричинення громадських заворушень чи необхідність захисту прав затриманої особи (справа «Харутюнян проти Вірменії» №629/11).

Не доведення наявності ризиків під час ухвалення рішення про продовження строків тримання під вартою призводить до значноі? кількості справ проти Украі?ни перед ЄСПЛ (справа «Макаренко проти України» №622/11).

Під час розгляду апеляційної скарги не знайшли підтвердження в суді апеляційної інстанції ризики передбачені п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України. Процесуальним прокурором окрім посилання на тяжкість інкримінованого злочину, та усного посилання на інші кримінальні провадження не в повній мірі дотримані вимоги ст.176, 177 КПК України. Не може слугувати належною підставою для продовження строку тримання під вартою лише зміна раніше пред`явленої підозри.

Необхідно звернути увагу на те, що законодавцем в ч.4 ст.183КПК України надано право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, та зазначена норма не містить заборони в разі якщо суд дійде висновку щодо доцільності в застосуванні альтернативного запобіжного заходу.

Колегія суддів дослідивши матеріали клопотання вважає, що висновок суду першої інстанції щодо наявності обґрунтованої підозри є зваженим та ґрунтовним.

Продовживши до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою, колегія суддів з метою дотримання розумності та балансу під час досудового розгляду, зважаючи на те, що органам досудового розслідування необхідно провести слідчі дії пов`язані із отриманням висновків експертних установ, операторів мобільного зв`язку, та проведення аналізу зазначених відомостей, зважаючи на відсутність підтверджених ризиків у відповідності до вимог ч.5 ст.182 КПК України, вважає за можливим визначити підозрюваному розмір застави - 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні; рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 197, 199, 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 30.06.2022, якою стосовно ОСОБА_7 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 - задовольнити частково.

Застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування до 28.08.22

Визначити розмір застави у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 248100 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок Кропивницького апеляційного суду №UA0086310, ; МФО: 820172; банк одержувача: Держказначейська Служба України м. Київ; призначення платежу застава за підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.03.2021 року за №0000078.

Покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає;

- утриматися від спілкування зі свідками та іншими учасниками у даному кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_7 , що відповідно до ч.ч.8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії обов`язків визначити в межах строку досудового розслідування до 28.08.22

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді: ( підписи )
Згідно з оригіналом:

Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2