Справа № 366/2783/21
Провадження № 1-кп/366/77/22
У Х В А Л А

01 вересня 2022 року Іванківський районний суд Київської області в складі: головуючого-судді ОСОБА_1 , при секретарі: ОСОБА_2 , за участю учасників провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 за матеріалами кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000769 від 16 липня 2021 року, які надійшли від Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в скоєнні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України,
В С Т А Н О В И В :
У провадженні Іванківського районного суду Київської області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000769 від 16 липня 2021 року, які надійшли від Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури по обвинуваченню ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в скоєнні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України.

01 вересня 2022 року до суду від прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_3 надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 . Клопотання мотивовано тим, що на даний час строки запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчуються, проте продовжують існувати ризики передбаченні п.п. 1, 3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, які свідчать про можливість обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

На думку прокурора, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив клопотання задовольнити, оскільки ризики передбаченні ст. 177 КПК України не відпали.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 заперечували проти заявленого клопотання, просили суд змінити запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний з позбавленням волі.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання, обвинувальний акт з додатками, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Судом встановлено, що ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 21.01.2022 року відносно ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 22.03.2022 року включно.

Відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 год. 30 хв. 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Керівником Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 відповідно до ч. 6 ст. 615 КПК України продовжено ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22 травня 2022 року включно або до вирішення відповідного питання судом.

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 20 травня 2022 року продовжено запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою. Строк дії ухвали до 18 липня 2022 року.

Ухвалою суду від 13 липня 2022 року продовжено строк тримання під вартою до 10 вересня 2022 року включно.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою суд, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшились або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Частиною 1 ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі і ті, які зазначені в ч. 1 ст.178 КПК України.

Разом із тим, прокурором не було надано суду жодних доказів, які б вказували на те, що до обвинуваченого неможливо застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який забороняє обвинуваченому залишати житло цілодобово.

Згідно з ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, що може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.п.1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ст.29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п. 111-112 Рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії» - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції.

Як зазначено в Рішенні ЄСПЛ "Александер Макаров проти Росії" національні органи влади зобов`язані проаналізувати особисті обставини особи докладніше та навести на користь тримання її під вартою конкретні підстави, підкріплені встановленими в судовому засіданні доказами.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання частково, а саме обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, у виді цілодобового домашнього арешту із носінням електронного засобу контролю.

Керуючись статтею 29 Конституції України, частиною 1 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., статтями 177, 183, 196, 197, 199, 331, 392 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Доманівка Іванківського району Київської області, зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту із носінням електронного засобу контролю, строком на 60 діб, тобто до 30 жовтня 2022 року, заборонивши йому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_5 негайно звільнити із-залу суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти прокурора, суд про зміну місця свого проживання;

- прибувати до Іванківського районного суду Київської області за першою вимогою;

- носити електронний засіб контролю.

Зобов`язати працівників Відділення поліції № 1 Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області доставити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 .

Виконання ухвали доручити службовим особам Відділення поліції № 1 Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області.

Початок строку дії ухвали суду про запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, обчислювати з 01 вересня 2022 року по 30 жовтня 2022 року, включно.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляції не зупиняє виконання ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 01 вересня 2022 року

Суддя: ОСОБА_1