УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 712/2458/22
Провадження № 1- кс/712/1145/22

01 квітня 2022 року м. Черкаси
Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні клопотання старшого слідчого ВРЗСПЖО СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Єрки, Катеринопільського району, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
- 23.07.2021 вироком Ватутінського міського суду Черкаської області за ч.2 ст.289, ч.1 ст.289 КК України до 5 років позбавлення волі на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 3 роки;
- 30.12.2021 відносно ОСОБА_5 сектором дізнання Звенигородського ВП ГУНП Черкаській області направлено обвинувальний акт за ч.1 ст. 185 КК України),
підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000559 від 30 березня 2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Cтарший слідчий ВРЗСПЖО СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
Клопотання мотивує тим, що у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000559 від 30.03.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.309 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне придбання без мети збуту психотропної речовини «амфетамін», діючи цілеспрямовано, усвідомлюючи суспільну небезпеку свого діяння і бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, у невстановлений слідством період часу та місці умисно придбав без мети збуту у невстановлений спосіб та у невстановленої особи поліетиленовий пакет із вмістом психотропної речовини «амфетамін» та зберігав їх в порожнині капюшону власної куртки чорного кольору, а саме до 13:30 год 30.03.2022.

У подальшому, ОСОБА_5 , продовжуючи свій злочинний намір, діючи цілеспрямовано, маючи умисел на незаконне зберігання психотропної речовини «амфетамін», незаконно зберігав у порожнині капюшону власної куртки чорного кольору, яка знаходилась у поліетиленовому пакеті, психотропну речовину та 30.03.2022, близько о 13:30 год., перебуваючи поблизу магазину канцтоварів « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований за адресою: вул. Ложешнікова, 50, м. Черкаси був зупинений військовослужбовцями Територіальної оборони Збройних Сил України, які у період воєнного стану України відпрацювали м. Черкаси з приводу забезпечення безпеки стратегічних об`єктів на території м. Черкаси та у спілкуванні із ОСОБА_5 стало відомо, що останній має у порожнині капюшону власної куртки чорного кольору заборонені в обіг речовини, а тому на місце події було викликано працівників роти ТОР УПП в Черкаській області та працівників слідчої оперативної групи Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, по приїзду якої в ході затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України проведено особистий обшук останнього та виявлено і вилучено психотропну речовину, а саме поліетиленовий згорток із порошкоподібною речовиною, в якій відповідно до висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів від 30.03.2022 №СЕ-19/124-22/2631-НЗПРАП знаходиться речовина, що містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, загальна маса якої (в перерахунку на амфетамін-основу) складає 19,211 г, що відповідно до таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу, затверджених Комітетом з контролю за наркотиками при МОЗ України, є особливо великим розміром психотропної речовини.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Єрки, Звенигородського району, Черкаської області, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий вироком Ватутінського міського суду Черкаської області від 23.07.2021 за ч. 2 ст. 289, ч.1 ст. 289 КК України до 5 років позбавлення волі на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 3 роки; 30.12.2021 відносно ОСОБА_5 сектором дізнання Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області направлено обвинувальний акт за ч. 1 ст. 185 КК України

01.04.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.309 КК України, тобто у незаконному придбанні, зберіганні психотропної речовини у особливо великих розмірах без мети збуту, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: даними протоколу затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину; показаннями свідків; даними протоколу огляду предмету; висновком судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів від 30.03.2022 № СЕ-19/124-22/2631-НЗПРАП; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Під час досудового слідства у даному кримінальному провадженні було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 2) можливий незаконний вплив на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; 3) можливе перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; 4) можливе вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 офіційно не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні немає, власного житла не має, не працює, зареєстрований в смт. Єрки, Звенигородського району та фактично проживає в м. Ватутіне, Звенигородського району, тому в разі не обрання йому запобіжного заходу останній усвідомлюючи те, що він підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування, прокуратури та суду, змінити місце проживання.

Ризик незаконного впливу на свідків та в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваному ОСОБА_5 відомі особи свідків, у зв`язку з цим, він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що відразу після затримання за вчинення злочину ОСОБА_5 свою вину у вчинені злочину не визнав та повідомив слідчому в ході складання протоколу відомості, що не відповідають дійсності з метою введення в оману орган досудового розслідування.

Ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 достовірно знаючи, про те, що в Україні введено правовий режим воєнного стану, будучи неодноразово засуджений за вчинення умисних злочинів проти власності, маючий не зняту та не погашену судимість за вчинення злочинів передбачених ч.1 ст. 289, ч.2 ст. 289 КК України вчинив умисний тяжкий злочин, в зв`язку з чим в органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий в клопотанні зазначає, що органом досудового розслідування не встановлено можливості застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, оскільки такі запобіжні заходи не здатні забезпечити належну поведінку підозрюваного та мінімізувати перераховані вище ризики, тому слідчий та прокурор просять суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили задоволити.
Захисник по суті заявленого клопотання вказував про недоведеність ризиків непроцесуальної поведінки підозрюваного, при визначені розміру застави просив обрати мінімальний розмір в 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Підозрюваний підтримав захисника та повідомив, що під час його затримання до нього було застосовано насильство, в результаті чого він має тілесні ушкодження.
Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.
Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження: рапортом о/у СРЗПО ВКП ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 від 30.03.2022 року; рапортом старшого роти оперативного реагування Департаменту патрульної поліції ОСОБА_8 від 30.03.2022 року; протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 30.03.2022 року; показаннями свідків (персональні дані свідків не зазначено з міркувань безпеки) від 30.03.2022 року; висновком судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів від 30.03.2022 №СЕ-19/124-22/2631-НЗПРАП; протоколом огляду предметів від 31.03.2022 року.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).
Прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, вчиненого в період іспитового строку звільнення від кримінального покарання за вчинення кримінального правопорушення у сфері безпеки руху та експлуатації транспорту та перебування на судовому розгляді обвинувального акту по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення проти власності, тому з метою уникнення від кримінальної відповідальності підозрюванирй може ухилитись від слідства та суду, вчиняти тиск на свідків, продовжувати вчиняти нові злочини.
Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені злочину та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.
Заслухавши учасників судового розгляду, оцінивши в сукупності обставини відповідно до ст.ст.177, 178 КПК: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні злочини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів та інші злочини проти здоров`я населення, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки менш суворий запобіжний захід на даному етапі не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, який не має стійких соціальних зв`язків, не працює та не має офіційних джерел доходів, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, крім того ступень значущості таких ризиків є особливо значною на ранній стадії досудового розслідування, коли існує нагальна потреба у відшуканні та забезпеченні збереження доказів для з`ясування всіх обставин кримінального провадження.
Вирішуючи дане питання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом при обранні запобіжного заходу і відповідно до п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості.
Суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у виконанні завдань, які передбачені ст.2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на 01 січня 2022 року становить 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня.
При обранні альтернативного запобіжного заходу у виді застави вважається за доцільне, з урахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, визначити підозрюваному заставу у розмірі сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 99240 грн. Саме такий розмір застави буде достатнім стимулюючим засобом запобігання порушенню процесуальних обов`язків підозрюваним. При цьому, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, що узгоджується з роз`ясненнями викладеними у листі ВССУ 04.04.2013 № 511-550/0/4-13, а саме: «Слідчому судді необхідно враховувати майновий стан підозрюваного, обвинуваченого та не допускати встановлення такого розміру застави як альтернативи триманню під вартою, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.»
З огляду на викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.
Згідно ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:
1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;
2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;
3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.
Відповідно до ч. 7 ст. 206 КПК України слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.
Враховуючи повідомлення підозрюваного про нанесення йому тілесних ушкоджень під час затримання, слідчий суддя вважає за необхідне реагувати в порядку ст. 206 КПК України для здійснення перевірки дотримання вимог законодавства під час затримання особи.
Керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого ВРЗСПЖО СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задоволити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Строк тримання під вартою рахувати з дня затримання, тобто з 30 березня 2022 року по 28 травня 2022 року включно.
Визначити розмір застави у 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 99 240 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти зобов`язання на нього:
1)прибувати за кожною першою вимогою до слідчого, прокурора і суду;
2)повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про своє місце перебування, зміну місця свого проживання на іншу адресу та зміну контактного номеру телефону;
3)не відлучатися із м. Ватутіне, в якому він проживає, без дозволу слідчого;
4)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
5)утриматись від спілкування із свідками у кримінальному провадженні,
наслідком невиконанням яких (обов`язків) буде звернення застави в дохід держави та обрання більш обтяжливого запобіжного заходу, строк дії яких визначити у два місяці з дня внесення застави.
В зв`язку з повідомленням підозрюваного про застосування до нього насильства під час затримання в порядку ст.206 КПК України доручити керівнику Державного бюро розслідувань забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи та провести дослідження фактів, викладених ОСОБА_5 про застосування до нього насильства під час затримання.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику після проголошення ухвали.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали оголошений 04 квітня 2022 року.