Провадження № 1-кс/947/8009/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.08.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000560 від 17.08.2022 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, 12.08.2022 року приблизно о 19 годині 00 хвилин у ОСОБА_5 , який знаходячись неподалік житлового будинку АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклого конфлікту з потерпілим ОСОБА_7 , виник умисел, направлений на умисне заподіяння тілесних ушкоджень останньому.

В подальшому ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, на спричинення шкоди здоров`ю з метою особистої неприязні, умисно наніс потерпілому ОСОБА_7 , один удар камінням, яке ОСОБА_5 тримав у правій руці, в область голови ОСОБА_7 . В результаті чого ОСОБА_7 впав, опинившись в безпорадному стані.

Після цього ОСОБА_5 схопив з землі правою рукою дерев`яну палицю, якою наніс ОСОБА_7 декілька ударів в область голови.

Тим самим, в результаті своїх злочинних дій ОСОБА_5 , спричинив потерпілому ОСОБА_7 , тілесні ушкодження у вигляді важкої закритої черепно-мозкової травми, забою-стиснення-розтрощення головного мозку, гострої субдуральної гематоми праворуч, перелому стиснення черепу з переходом на основу, забій садно м`яких тканин голови.

18.08.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, з метою запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі, клопотання просив задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення поданого клопотання, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника, з підозрою не погодився, зазначив, що кримінальне правопорушення він не скоював, його оговорюють.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 18.08.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

18.08.2022 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, сторона обвинувачення посилається на: протокол огляду місця події від 17.08.2022 ділянки місцевості за адресою: АДРЕСА_2 ; рапорт слідчого СВ ВП № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 17.08.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_10 , від 18.08.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_11 , від 18.08.2022; протокол пред`явлення особи для впізнання; довідку з МКЛ № 11.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Відтак, враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

Таким чином, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні такого кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до обґрунтованого переконання, що усвідомлюючи ймовірні негативні наслідки у вигляді покарання у випадку подальшого доведення вини підозрюваного в передбаченому законом порядку, останній може вжити заходів спрямованих на переховування від органів досудового розслідування та суду, що свідчить про наявність в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, з огляду на наявність в рамках даного кримінального провадження потерпілого та свідків, показаннями яких на теперішній час підтверджується обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри за фактом можливого вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, враховуючи подальшу можливість направлення обвинувального акту відносно останнього до суду, слідчий суддя не може виключати допит такої особи безпосередньо судом, в зв`язку з чим, з огляду на обізнаність підозрюваного з анкетними даними вказаних осіб, слідчий суддя вважає, що ризик можливого незаконного впливу з боку останнього на таких свідків та потерпілого в рамках даного кримінального провадження наявний (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Також слідчий суддя вважає, що існує ризик передбачений п.5 ст. 177 КПК України можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, так як, як повідомив підозрюваний, на даний час він притягується до кримінальної відповідальності за інший злочин, не має постійного джерела доходів, що вказує на можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.
Що стосується посилання сторони обвинувачення на існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 4, ст. 177 КПК України, то слідчий суддя приходить до переконання, що таке посилання сторони обвинувачення не підтверджується долученими до клопотання матеріалами, а відтак, являється в повній мірі необґрунтованим.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.
З огляду на ступінь тяжкості інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 121 КК України, фактичні обставини його можливого вчинення, а також встановлені слідчим суддею ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного в рамках такого кримінального провадження можливо виключно шляхом застосування відносно підозрюваного міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в свою чергу більш м`який запобіжний захід не забезпечить належного досягнення завдань застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи, що підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується ймовірне вчинення кримінального правопорушення з застосуванням насильства, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Таким чином, з урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000560 від 17.08.2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» до 15.10.2022 року, включно.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1