Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/946/21
Провадження № 1-кп/499/17/22
У Х В А Л А

про відмову у прийнятті цивільного позову до розгляду

13 квітня 2022 року смт.Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , учасників кримінального провадження: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 (далі - також прокурор), потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (далі - також потерпілі), представника потерпілих адвоката ОСОБА_6 (далі - також представник потерпілих), обвинуваченого та його захисника адвоката ОСОБА_7 (далі - також захисник), розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в режимі відеоконференції, питання прийняття до розгляду цивільного позову у кримінальному провадженні № 000184 за обвинуваченням ОСОБА_8 (далі - також обвинувачений), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця республіки Казахстан, Кокчетавської області, Чистопольського району, села Чистопольє, зареєстрованого та фактично проживаючого у будинку АДРЕСА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 Кримінального кодексу України(далі - також КК),

В С Т А Н О В И В:

1.Суть питання, що вирішується ухвалою таке.
30 листопада 2021 року прокурор подав до Іванівського районного суду Одеської області, обвинувальний акт кримінального провадження № 000184 за обвинуваченням ОСОБА_8 , у вчинені кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 286 КК.

Ухвалою судді від 01 грудня 2021 року призначене підготовче судове засідання.

Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 17 січня 2022 року призначено судовий розгляд на підставі обвинувального акта кримінального провадження № 00184 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 Кримінального кодексу України у відкритому судовому засіданні в залі Іванівського районного суду Одеської області на 12 годину 10 хвилин 26 січня 2022 року (далі - також ухвала від 17 січня 2022 року).

31 січня 2022 року потерпіла ОСОБА_5 подала до суду позовну заяву до обвинуваченого про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення в якій просить стягнути з обвинуваченого на її користь матеріальну шкоду завдану наслідок злочинних дій у загальному розмірі 70000 гривень та моральну шкоду в розмірі 300000 гривень (далі - також позовна заява).

Суд вирішує питання щодо прийняття цивільного позову до розгляду.

2. Учасники судового провадження висловили таке.
Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні зазначили, що цивільний позов не може бути прийнятий до провадження, оскільки потерпіла звернулася до суду після проведення підготовчого судового засідання.

Потерпілі ОСОБА_5 ОСОБА_4 , та їх представник у судовому засіданні просили прийняти цивільний позов до провадження.

Прокурор у судовому засіданні зазначив, що цивільний позов не може бути прийнятий до провадження через порушення процедури його подання.

3. Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу такі.
Цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка (який) в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила (пред`явив) цивільний позов (частина 1 статті 61 Кримінального процесуального кодексу України, далі - також КПК).

Цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінально протиправними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом (частина 1 статті 62 КПК).

Шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні (частина 2 статті 127 КПК).

Особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння (частина 1 статті 128 КПК).

Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства (частина 4 статті 128 КПК).

Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства (частина 5 статті 128 КПК).

Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства (частина 7 статті 128 КПК).

Про відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів повідомляються цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач, його представник, після чого ці особи мають право ознайомитися з ними в тій частині, яка стосується цивільного позову, за правилами, викладеними в цій статті. Сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження - прокурору факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів. Сторони кримінального провадження зобов`язані здійснювати відкриття одне одній додаткових матеріалів, отриманих до або під час судового розгляду. Якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази (частина 8, 9, 11, 12 статті 290 КПК).

Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду (частина 2 статті 314 КПК).

З метою підготовки до судового розгляду суд: визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду (частина 2 статті 315 КПК).

Після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду (частина 1 статті 316 КПК).

Документи, інші матеріали, надані суду під час судового провадження його учасниками, судові рішення та інші документи і матеріали, що мають значення для цього кримінального провадження, долучаються до обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності і є матеріалами кримінального провадження (кримінальною справою). Після призначення справи до судового розгляду головуючий повинен забезпечити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення учасники судового провадження мають право робити з матеріалів необхідні виписки та копії (частина 1, 2 статті 317 КПК).

Судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У судове засідання викликаються потерпілий та інші учасники кримінального провадження (частина 2 статті 318 КПК).

Статтею 326 КПК визначені наслідки неприбуття цивільного позивача, цивільного відповідача, їх представників, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Після виконання зазначених у статтях 342 та 343 цього Кодексу дій головуючий оголошує склад суду, прізвище запасного судді, якщо він призначений, прізвища прокурора, потерпілого, цивільного позивача, обвинуваченого, захисника, цивільного відповідача, представників та законних представників, перекладача, експерта, спеціаліста, секретаря судового засідання, роз`яснює учасникам судового провадження право відводу і з`ясовує, чи заявляють вони кому-небудь відвід (частина 1 статті 344 КПК).

Після закінчення підготовчих дій головуючий оголошує про початок судового розгляду. Якщо в кримінальному провадженні пред`явлено цивільний позов, цивільний позивач або його представник чи законний представник, а в разі їх відсутності - головуючий оголошує короткий виклад позовної заяви (частина 1, 3 статті 347 КПК).

Системний аналіз положень КПК свідчить, що пред`явлення цивільного позову в кримінальному провадженні може реалізовуватися лише на двох стадіях кримінального процесу, під час: досудового розслідування кримінального правопорушення та підготовчого провадження. Саме нормами цих самостійних етапів кримінально-процесуального провадження характеризується розв`язанням певного кола визначених в законі завдань, специфічним колом суб`єктів процесуальної діяльності, а також обумовленою вирішуваними завданнями провадження кримінально-процесуальною формою та властивими для кожного етапу процесуальними актами і рішеннями.

Зокрема, під час відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів повідомляються цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач, його представник, після чого ці особи мають право ознайомитися з ними в тій частині, яка стосується цивільного позову, за правилами, викладеними в статті 290 КПК. За процедурою визначеною частиною 2 статті 314, частиною 2 статті 315 КПК, під час підготовчого судового засідання суд має: визначити склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, до яких включені й цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач, його представник, здійснити дії щодо витребування певних речей чи документів, а також вчинити інші дії (вирішити клопотання, заяви), необхідні для підготовки до судового розгляду, до яких беззаперечно відноситься і питання прийняття до розгляду цивільного позову у випадку його подання, який, у порядку встановленому частиною 1 статті 317 КПК, разом з іншими документи і матеріали долучаються до обвинувального акта.

Необхідність вирішення питань щодо цивільного позову саме на стадіях досудового розслідування кримінального правопорушення та непізніше закінчення підготовчого провадження обумовлено не лише правом цивільного позивача подати позовну заяву органу досудового розслідування або суду, але й правом цивільного відповідача мати можливість до призначення судового розгляду отримати текст цивільного позову та здійснити підготовку до його розгляду, що кореспондується з обов`язком цих учасників здійснювати відкриття одне одній доказів, додаткових матеріалів, отриманих до призначення судового розгляду.

Адже подача цивільного позову після призначення справи до судового розгляду неодмінно призводить до порушення процедури судового розгляду, прав інших учасників судового провадження, відкладення судового засідання, що веде до порушення процедури та безперервності судового розгляду.

Суд відмічає, що стадія підготовчого провадження, яка передбачає можливість вчинення учасниками судового провадження певних дій (подання цивільного позову, відзиву на позов, клопотань, заяв тощо) необхідних для підготовки до судового розгляду, виходячи з частини 1 статті 316 КПК, фактично завершується постановленням судом ухвали про призначення судового розгляду. Після постановлення такої ухвали, до початку процедури судового розгляду КПК не передбачає можливість здійснення судом інших дій, крім забезпечення виконання приписів статті 317 КПК. При цьому, визначена параграфом 3 глави 28 КПК процедура судового розгляду починається з: відкриття судового засідання; повідомлення про повне фіксування судового розгляду технічними засобами; оголошення складу суду і роз`яснення права відводу; повідомлення про права і обов`язки. Під час цієї процедури суд вже має встановити хто з учасників судового провадження, викликаних та повідомлених осіб прибув у судове засідання, встановити особи та оголосити їх, зокрема й цивільного позивача, цивільного відповідача, представників тощо, а не вирішувати питання про прийняття до розгляду цивільного позову, у випадку його подання й відповідно необхідність визначення цивільного відповідача, яким може бути не тільки обвинувачений, що безумовно призведе до відкладення судового розгляду. Положення параграфу 3 глави 28 КПК не передбачають можливість подання цивільного позову на цій стадії, а частина 3 статті 347 КПК встановлює лише порядок технічного оголошення поданої раніше на стадіях досудового розслідування або підготовчого провадження позовної заяви.

Суд констатує, що потерпіла на стадіях досудового розслідування або підготовчого провадження цивільний позов не подала. Хоча під час підготовчого провадження за її присутності з`ясовувалася думка учасників судового провадження щодо можливості призначення судового розгляду та вчинення інших дій, необхідних для підготовки до судового розгляду.

Відтак, суд не має можливості прийняти цивільний позов до розгляду після завершення процедури підготовчого провадження, що не позбавляє потерпілу права пред`явити аналогічну позовну заяву у порядку цивільного судочинства.

3. Висновок такий.
З огляду на зазначене суд доходить висновку, що цивільний позов не може бути прийнятий до розгляду, а потерпіла може реалізувати своє право на судовий захист шляхом подання позовної заяви у порядку цивільного судочинства.

Керуючись статтями 127, 128 КПК, статтями 175-177, 187, 260 ЦПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

1. Відмовити у прийнятті до розгляду цивільного позову ОСОБА_5 до ОСОБА_8 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

2. Роз`яснити потерпілій, що вона має право пред`явити цивільний позов в порядку цивільного судочинства.
3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

4. Повний текст ухвали складено 18 квітня 2022 року.

СуддяОСОБА_9