Справа № 405/4277/22
провадження № 1-кс/405/2578/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.10.2022 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000598 від 11.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

11.10.2022 до Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебувають матеріали №0000598 від 11.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
24.02.2022 відповідно до Указу Президента України, який затверджений Законом №2102-ІХ від 24.02.2022, на території України у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до пункту 20 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб, який продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб згідно з Указом Президента України №133/2022 від 14.03.2022, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб згідно з Указом Президента України №259/2022 від 18.04.2022 та з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб згідно з Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 № 2263-ІХ.
Згідно ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Так, 24.02.2022 указом Президента України №69/2022 оголошено загальну мобілізацію та постановлено здійснити призов військовозобов`язаних, резервістів та залучення транспортних засобів для забезпечення потреб Збройних Сил України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, інших військових формувань України здійснити в обсягах, визначених згідно з мобілізаційними планами.
Відповідно до ст. 15 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», на строкову військову службу призиваються придатні для цього за станом здоров`я громадяни України чоловічої статі, яким до дня відправлення у військові частини виповнилося 18 років, та старші особи, які не досягли 27-річного віку і не мають права на звільнення або відстрочку від призову на строкову військову службу (далі - громадяни призовного віку). Поряд з цим, згідно ст. 22 даного Закону, передбачено, що граничний вік перебування на військовій службі (в тому числі в резерві), встановлюється для військовослужбовців, які проходять військову службу під час особливого періоду - до 60 років.
Пунктом 6 частини 1 статті 8 даного Закону України «Про правовий режим воєнного стану», передбачено, що в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, зокрема встановлювати у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, особливий режим в`їзду і виїзду, обмежувати свободу пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також рух транспортних засобів.
Враховуючи вказане, на період введення воєнного стану в Україні, на законодавчому рівні заборонено виїзд за межі території України, осіб, які підлягають мобілізації для несення військової служби, відповідно до вимог Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».
У свою чергу, мешканка с. Соколівське, Кропивницького району, Кіровоградської області, ОСОБА_4 , не бажаючи займатися суспільно корисною працею, переслідуючи корисливі мотиви та мету незаконного збагачення за рахунок вчинення умисних, незаконних дій у сфері охорони державної таємниці, недоторканості державних кордонів, забезпечення призову та мобілізації, достовірно знаючи про введення із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на всій території України воєнного стану, будучи обізнаним про проведення загальної мобілізації на підставі Указу Президента України №65/2022 «Про загальну мобілізацію», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та забезпеченням оборони держави, підтриманням бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України, інших військових формувань, а також про наявність діючих обмежень на виїзд за кордон чоловіків віком від 18 до 60 років обрала способом незаконного збагачення незаконне переправлення осіб через державний кордон України, шляхом надання засобів, для безперешкодного перетину.
Усвідомлюючи неможливість доведення злочинного умислу самостійно, ОСОБА_4 обрала груповий характер вчинення кримінального правопорушення, а саме за попередньою змовою групою осіб. Так, в невстановлені в ході досудового розслідування час і місці, остання залучила до реалізації своїх злочинних намірів раніше знайомого громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Поінформувавши ОСОБА_5 , щодо своїх злочинних намірів, ОСОБА_4 запропонувала йому спільними, узгодженими діями вчинити кримінальне правопорушення за вище вказаною злочинною схемою, а саме за отриманні грошові кошти здійснити незаконне переправлення осіб через державний кордон України, шляхом надання засобів, для безперешкодного перетину.
Розуміючи протиправний характер пропозиції ОСОБА_4 , проте спонукаємий корисливим мотивом і метою незаконного збагачення, ОСОБА_5 заздалегідь, тобто до початку злочину, домовилися про спільне його вчинення, вступивши, тим самим, з ОСОБА_4 у злочинний зговір.
Так, 10.08.2022, ОСОБА_5 , з відома та згоди ОСОБА_4 , в ході телефонної розмови повідомив ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 інформацію про те, що за грошову винагороду в сумі 3500 доларів США ОСОБА_5 зможе забезпечити виготовлення документів, які необхідні для перетину державного кордону України, а саме медичної документації про не придатність до військової служби з виключенням з військового обліку, за допомогою яких можна оформити дозвіл на перетин державного кордону України.
Так, продовжуючи свої незаконні дії, спонукаємий корисливим мотивом і метою незаконного збагачення ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_4 про те, що знайшов особу, яка виявила бажання на перетин державного кордону України.
Після цього, ОСОБА_4 повідомила ОСОБА_5 про необхідність отримання від ОСОБА_6 завдатку в розмірі 1500 доларів США за виготовлення документів необхідних для перетину державного кордону України.
Так, 19.08.2022, ОСОБА_6 , на вимогу ОСОБА_5 , який діяв з відома та згоди ОСОБА_4 , передав першу частину грошових коштів за виготовлення документів необхідних для перетину державного кордону України, а саме медичної документації про не придатність до військової служби з виключенням з військового обліку, в сумі 1500 доларів США.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , діючи з відома та згоди ОСОБА_4 , 25.08.2022 приблизно о 10 год. 20 хвилин, на літній терасі кафе «Imaginarium», що розташоване за адресою: м. Кропивницький, вул. Чорновола, 15 б передав ОСОБА_6 виготовлені документи необхідні для перетину державного кордону України, а саме: виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого №376 КНП «Херсонський обласний кардіологічний центр» Херсонської обласної ради, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , довідка військово-лікарської комісії про не придатність до військової служби з виключенням з військового обліку, довідку про право на зміну місця проживання (місця перебування).
За вказані документи ОСОБА_6 передав ОСОБА_5 другу частину грошових коштів в сумі 2000 доларів США.
25.08.2022 о 11:06 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
26.08.2022 року слідчим суддею Ленінського районного суду м. Кіровограда, ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 25.10.2022.
Санкцією статті 332 частина 3 Кримінального кодексу України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим належить арештувати майно, яке перебуває у власності підозрюваного ОСОБА_5 , а саме:
-земельна ділянка, кадастровий номер: :02:000:0053, площею 4,9139 га, розташована за адресою: Кіровоградська область, Кропивницький район, с/рада Івано-Благодатненська;
-1/2 частки кімнати, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 18,4 кв.м;
Право власності ОСОБА_5 на земельну ділянку, та кімнату, що належить арештувати, підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України підтверджується зібраними доказами, а саме:
- протоколом проведення обшуку, за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_2 ;
- результатами проведення НСРД - контролю за вчиненням злочину у формі слідчого експерименту;
- результатами проведення огляду літньої тераси кафе «Imaginarium», що розташована за адресою: АДРЕСА_3 ;
- протоколом про результати проведення НСРД контоль за телефонними розмовами;
- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;
- висновками технічної експертизи документів;
- протоколами про результати проведення НСРД у вигляді аудіо-, відеоконтролю особи;
Разом з тим, згідно з практикою Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова могла вчинити правопорушення (справа «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011). Факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку (справа «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994).
Таким чином, відповідно до зібраних матеріалів кримінального провадження існують об`єктивні дані, які вказують на те, що ОСОБА_5 міг вчинити зазначене кримінальне правопорушення та про обґрунтованість його підозри.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
У відповідності до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.
Зазначив, що в ході досудового розслідування виникла необхідність у накладені арешту та забороні розпоряджатися вищевказаним нерухомим майном, що належить ОСОБА_5 , оскільки їх розпорядження може призвести, до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
В судове засідання слідчий не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання, надав суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив його задовольнити.
Клопотання про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, розглядалось без повідомлення власника майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до ст.107 ч.4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Повно та всебічно дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у рамках якого було подане клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.
Встановлено, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебувають матеріали №0000598 від 11.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
Статтею 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно підлягає для забезпечення можливої конфіскації.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 3 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою конфіскації майна, як виду покарання.
Відповідно до ч.5 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
У даному випадку метою арешту майна є забезпечення конфіскації майна як виду покарання, оскільки санкція ч. 3 ст. 332 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з конфіскацією майна.
Відповідно до ст. 59 КК України, покарання у виді конфіскації майна полягає в примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яке є власністю засудженого.
Слідчим суддею встановлено, що 25.08.2022 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованості підозри, на підставі ст.ст. 8,9 КПК України, слідчий суддя застосовує практику Європейського суду з прав людини.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів і відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок про те, що дана особа могла вчинити злочин.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі Браво проти Італії», затримання і тримання особи під вартою допустимі не лише у випадку доведеності факту скоєння злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою попереднього розслідування, досягненню мети якого і є тримання під вартою. Факти, що викликали підозру, не обов`язково повинні бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження, або навіть пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.
Надані слідчим докази: протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 19.09.2022; протокол огляду місця події від 25.08.2022; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 02.09.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 14.09.2022; протокол огляду особи та вручення грошових купюр від 25.08.2022; протокол огляду особи та вручення грошових купюр від 18.08.2022; протокол про результати контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту від 25.08.2022; протокол добровільної видачі предметів від 25.08.2022, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
Як видно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, земельна ділянка, кадастровий номер: :02:000:0053, площею 4,9139 га, яка розташована за адресою: Кіровоградська область, Кропивницький район, с/рада Івано-Благодатненська, на праві приватної власності належить підозрюваному ОСОБА_5 , а 1/2 частка кімнати, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 18,4 кв.м, належить підозрюваному ОСОБА_5 на праві приватної спільної часткової власності.
З урахуванням доведеності слідчим правової підстави для арешту майна, того, що арешт майна є тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, для забезпечення конфіскації майна, наявності ризиків щодо відчуження майна, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням у даному кримінального провадженні щодо захисту суспільства та держави від кримінальних правопорушень, з метою забезпечення проведення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, суд прийшов до висновку про задоволення клопотання про арешт майна з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 168, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на:
- земельну ділянку, кадастровий номер: :02:000:0053, площею 4,9139 га, яка розташована за адресою: Кіровоградська область, Кропивницький район, с/рада Івано-Благодатненська, яка на праві приватної власності належить підозрюваному ОСОБА_5 , із забороною у розпорядженні цим майном.
-1/2 частку кімнати, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 18,4 кв.м., яка на праві приватної спільної часткової власності належить підозрюваному ОСОБА_5 , із забороною у розпорядженні цим майном.
Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_7