Справа № 383/973/20
Номер провадження 1-кс/383/130/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2022 року суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бобринець Кіровоградської області заяву процесуального прокурора у кримінальному провадженні №0000056 ОСОБА_3 про відвід судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_4 від розгляду обвинувального акту по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.212 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Бобринецького районного суду Кіровоградської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.

В судовому засіданні 19.07.2022 року процесуальним прокурором ОСОБА_6 головуючому судді ОСОБА_4 заявлено відвід.

Обґрунтовуючи заяву, прокурор зазначає, що головуюча суддя ОСОБА_4 в судовому засіданні під час допиту свідків 17.08.2021 року безпідставно зняла поставлене прокурором питання свідку, а також самостійно ставила питання свідкові до закінчення допиту прокурором, що негативно вплинуло на допит свідка прокурором та перешкодило провести йому повноцінний допит. Крім того, суддею не вчасно відповідно до вимог КПК України розглянуто подане 06.10.2021 року клопотання прокурора про відсторонення обвинуваченої від посади, розглянуто його під час судового засідання, яке відбулося 02.11.2021 року. Крім того, головуючою відмовлено у клопотанні від 16.11.2021 року про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Таким чином, на думку прокурора головуюча порушила принцип змагальності сторін, стала на сторону захисту, перешкоджаючи допиту свідків, сприяла стороні захисту. Не розглядаючи клопотання про відсторонення обвинуваченої від посади, виявила упередженість та сприяла подальшій діяльності обвинуваченої на займаній посаді, яка була нею використана для вчинення злочину.

В судовому засіданні прокурор підтримав подану заяву. Додатково пояснив, що подав письмове клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження 16.11.2021 року, на яке йому усно суддя поза межами судового засідання повідомила, що відсутні підстави для задоволення. Упродовж часу до 16.08.2022 року він чекав письмової відповіді на клопотання та не звертався до головуючого в судовому засіданні з приводу необхідності ознайомлення з матеріалами. Клопотання про відсторонення обвинуваченої від посади, яке було подане через канцелярію суду 06.10.2021 року, було розглянуте судом 02.11.2021 року. У судовому засіданні, що відбулося 18.10.2021 року, вказане клопотання він не заявляв, оскільки вважав, що суд має самостійно поставити на розгляд клопотання, які були подані до судового засідання.

Обвинувачена ОСОБА_5 та захисник обвинуваченої ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися. Від адвоката надійшло письмове заперечення проти заяви прокурора, в якому вказано на необґрунтованість та безпідставність доводів прокурора.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши доводи заявленого відводу, приходжу до наступних висновків.

Згідно ст. 56 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

У відповідності до ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 75 КПК України встановлено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно вимог ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених ст. ст. 75-79 КПК України, судді може бути заявлений відвід, який повинен бути вмотивованим.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, неупередженість судді при розгляді справи презюмується, поки не доведено протилежного, що викладено у рішеннях по справах «Гаусшильдт проти Королівства Данії», «Мироненко та Мартиненко проти України».

Тобто слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в його безсторонності. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Вказуючи на упередженість судді, що мала місце під час допиту свідків обвинувачення прокурор стверджує, що головуюча сприяла зриву допиту свідків, що негативно вплинуло на допит свідків прокурором.

Разом з цим, прокурор не вказує, які саме негативні наслідки настали для сторони обвинувачення та неможливість, внаслідок дій головуючого, провести у разі потреби повторний допит свідка.

За змістом ст. 321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Так, головуючий зобов`язаний керувати судовим засіданням та усувати із судового розгляду все, що не стосується розглядуваної справи, він має право знімати запитання учасників судового розгляду, якщо вони достатньо з`ясовані або явно виходять за межі справи.

Що стосується ненадання для ознайомлення матеріалів кримінального провадження, слід відмітити, що відсутність письмової відповіді на подане клопотання не може свідчити про відмову у ньому. Натомість слід відмітити, що впродовж часу з 16.11.2021 року (дата подання клопотання) до 19.07.2022 року (дата заявлення відводу) прокурор брав участь у судових засіданнях та не звертався до судді в судовому засіданні про потребу в ознайомленні зі справою, чи неможливості вчиняти певні процесуальні дії через неможливість такого ознайомлення.

Як слідує з матеріалів кримінального провадження, клопотання про відсторонення обвинуваченої від посади розглянуто судом в судовому засіданні 02.11.2021 року, у задоволенні клопотання відмовлено, в подальшому таких клопотань не заявлялося, станом на час подання заяви про відвід судді (19.07.2022 року) обвинувачена не відсторонена від посади. Доводи прокурора, що в період часу нерозгляду судом клопотання (з 06.10.2021 по 02.11.2021) суд сприяв подальшій діяльності обвинуваченої на посаді є безпідставиними.

У разі, якщо дії головуючого в судовому засіданні впливають на повноту та об`єктивність з`ясування обставин, це може бути предметом розгляду апеляційної та касаційної інстанції при оскарженні судового рішення.

Розгляд справи незалежним та неупередженим судом є принципом забезпечення права на справедливий суд в контексті положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та Конституції України, а тому будь-які сумніви щодо неупередженості судді мають оцінюватись з точки зору розумного сумніву.

З огляду на викладене, вважаю, що доводи прокурора щодо упередженості судді під час розгляду кримінального провадження не можна вважати об`єктивно обґрунтованими, а відтак підстав для відводу судді не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 80-82, 369-372, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви процесуального прокурора ОСОБА_3 про відвід судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_4 від розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000056 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1