Справа № 185/5089/22
Провадження № 1-кс/185/986/22
15 липня 2022 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , у присутності підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 про застосування до підозрюваної в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тернівка, Дніпропетровської області, українки, громадянки України, маючу середню освіту, не одружену, не маючу неповнолітніх дітей, не працюючу, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої, -
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -
Клопотанням слідчого, яке надійшло до суду 15 липня 2022 року, погодженим прокурором, порушується питання про застосування до підозрюваної в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України, ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, 13 липня 2022 року, приблизно о 20 годин 00 хвилин (точного часу досудовим розслідуванням встановити не надалося можливим) ОСОБА_6 , будучи раніше судимою особою за вчинення умисного вбивства, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходилась у зальній кімнаті квартири АДРЕСА_2 , разом з малознайомою ОСОБА_8 .
У цей час між ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , на ґрунті розпиття алкогольних напоїв, виник словесний конфлікт, під час якого у ОСОБА_9 виник злочинний умисел спрямований на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 . У подальшому ОСОБА_9 , реалізуючи свій злочинний умисел, тримаючи у руці кухонний ніж почала ним наносити по тілу ОСОБА_8 , значною силою множинні удари, а саме по тулубу та шийній частині тіла ОСОБА_8 .
У результаті отриманих значних тілесних ушкоджень у вигляді проникаючих колото-різаних поранень шиї та грудної клітини, з пораненням органокомплексу шиї та легень, гострої крововтрати ОСОБА_8 , померла на місці.
Таким чином, ОСОБА_6 , підозрюється у вчинені злочину, передбаченого п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме у умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчинене особою, яка раніше вчинила умисне вбивство.
15 липня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, вчинене особою, яка раніше вчинила умисне вбивство.
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваної ОСОБА_6 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні нею кримінального правопорушення, враховуючи що ОСОБА_6 вчинила особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від десяти до п`ятнадцяти років, перебуваючи під загрозою застосування до неї суворого покарання, у разі доведеності її вини у вигляді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Крім того, слідчий вважає, що існує ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.
Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_6 підозру визнала, просила застосувати до неї більш м`який запобіжний захід.
Захисник адвокат ОСОБА_5 , у судовому засіданні просив частково задовольнити клопотання та обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Зазначив, що ризики вказані стороною обвинувачення не доведені та не обґрунтовані.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
Встановлено, що ОСОБА_6 було затримано 14 липня 2022 року о 16:03 год. працівниками поліції, тому згідно ст. 209 КПК України момент затримання вважається о 16:03 год. 14 липня 2022 року.
15 липня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 13, ч. 2 ст. 115 КК України.
15 липня 2022 року підозрюваною було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілих по даному кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Так статтею 178 КПК України зазначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_6 , остання є особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, є особливо тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від десяти до п`ятнадцяти років, не одружена, не має на утриманні неповнолітніх дітей, не працює, не має джерела доходу, раніше судима, а саме 10 червня 2014 року Павлоградським міськрайонним судом за ч. 1 ст. 115 КК України, до 9 років 6 місяців позбавлення волі. Звільнена 09 липня 2022 року з Кам`янської виправної колонії № 34 по відбуттю строку покарання.
Суд вважає цілком доведеним існування як ризику переховування від слідства, незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні так і можливість перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Крім того, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений слідчим суддею, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, що їй інкримінується.
Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваної ОСОБА_6 .
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.
Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, не застосовує можливість внесення застави, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, із застосуванням насильства.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 про застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тернівка, Дніпропетровської області, українки, громадянки України, маючу середню освіту, не одружену, не маючу неповнолітніх дітей, не працюючу, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту затримання, а саме з 16.03 год. 14 липня 2022 року до 16 год. 03 хв. 12 вересня 2022 року.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1