Справа №705/3948/22
1-кп/705/1141/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2022 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Умань кримінальне провадження №0001009 від 12.08.2022 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Уманського міськрайонного суду Черкаської області з Уманської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001009 від 12.08.2022 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області було призначено підготовче судове засідання.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважає, що наданий суду обвинувальний акт складений з дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, повернення обвинувального акту прокурору, внесення подання для визначення підсудності немає.

Захисник ОСОБА_5 в підготовчому засіданні заперечувала проти призначення справи до судового розгляду та зазначила, що наявні підстави для повернення обвинувального акту прокурору у зв`язку з невідповідністю вимогам ст. 291 КПК України. Зокрема вважає, що всупереч положенням ч.2 ст. 291 КУПК України в обвинувальному акті зазначений перелік доказів обвинувачення з посиланням на матеріали кримінального провадження, а також посилання на обставини допиту обвинуваченого ОСОБА_4 , що не передбачено вказаною нормою КПК та є порушенням принципу змагальності сторін, а також має ознаки впливу на суд з боку прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку захисника щодо неможливості призначення справи до судового розгляду.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду з наступних підстав.

Суд враховує, що відповідно до приписів ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Отже, за результатом вивчення обвинувального акту та доданих до нього матеріалів судом встановлено, що обвинувальний акт містить лише посилання на певні матеріали провадження без розкриття їх конкретного змісту та суті, що прямо не заборонено нормами КПК України та не суперечить загальним засадам кримінального провадження, крім того, до суду зазначені матеріали провадження не надавались та на стадії підготовчого провадження суд не наділений повноваженнями давати оцінку будь-яким доказам, а тому суд вважає, що в даному випадку відсутнє порушення принципу змагальності та прокурором були дотримані вимоги ст.291 КПК України.

Будь-яких інших відомостей та обставин, які можуть перешкоджати призначенню справи до судового розгляду стороною захисту до суду не надано.

За таких обставин, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, який на думку суду складений відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокурору не встановлено.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст. 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду. З метою підготовки до судового розгляду суд: визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Враховуючи наведені вимоги діючого кримінально-процесуального законодавства України, суд зазначає, що під час підготовчого судового засідання будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду не заявлено, тому вважає за можливе призначити судовий розгляд, згідно вимог ст. ст. 315, 316 КПК України.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 13 жовтня 2022 року.

Прокурор подав клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 та в обґрунтування зазначив, що з моменту обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися та є достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявки на виклики до суду та може вчиняти інші злочини, оскільки має схильність до вчинення злочинів проти власності та експлуатації транспорту, в тому числі в стані алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим його належна процесуальна поведінка може бути забезпечена лише запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти продовження строку тримання під вартою її підзахисного ОСОБА_4 , оскільки вважає, що зазначені прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, пов`язані лише з тяжкістю можливого покарання та наявністю судимості в обвинуваченого, а тому є необґрунтованими оскільки інших доказів продовження існування ризиків стороною обвинувачення не надано.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав думку свого захисника та заперечував проти продовження строку обраного відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Зазначив, що не має наміру ухилятись від суду та будь-яким чином та незаконно впливати на свідків чи потерпілого.

Заслухавши клопотання прокурора, позицію обвинуваченого та його захисника, дослідивши матеріали судової справи, суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою, суд повинен врахувати наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

В судому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15.08.2022 року відносно обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії, якого в подальшому було продовжено до 13.10.2022 року, з правом внесення застави в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Судом враховується, що не зменшились та продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були раніше враховані судом при застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою 15.08.2022 року та при вирішенні питання про доцільність продовження строку запобіжного заходу 06.09.2022.

Зокрема, на думку суду, не зменшився та продовжує існувати ризик переховування обвинуваченого від суду, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому в разі доведення його винуватості у вчиненні злочину, що може бути розцінено ним більш небезпечним ніж переховування та втеча.

Також, не зменшилися та продовжують існувати ризики незаконного впливу обвинуваченого на потерпілого та свідків з метою зміни раніше даних ними показань на його користь та перешкоджання розгляду кримінального правопорушення іншим шляхом, в тому числі неявки на виклики до суду. Крім того, наявний ризик вчинення обвинуваченим ОСОБА_4 нових кримінальних правопорушень, оскільки останній неодноразово судимий за вчинення аналогічних злочинів, у тому числі вчинених у стані алкогольного сп`яніння.

Судовий розгляд у кримінальному провадженні, в якому ОСОБА_4 пред`явлено обвинувачення, не розпочато.

При вирішенні питання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, які доведені прокурором в судовому засіданні.

Даних про зменшення чи відсутність ризиків для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено. Також судом враховується, що будь-яких інших обставин, які би свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі не встановлено та не доведено обвинуваченим та його захисником.

Крім того, суддя враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. В даному випадку, враховуючи, що ОСОБА_4 має низький рівень соціальних зв`язків, будучи неодноразово судимим, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину в стані алкогольного сп`яніння в період введеного на території України воєнного стану, що свідчить про стійке неприйняття ним загально визнаних у суспільстві правил поведінки та моральності і характеризують його як особу, що схильна до систематичного вчинення кримінальних правопорушень, а тому, на думку суду, продовження строку тримання під вартою обвинуваченому є виправданим за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Таким чином клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підлягає задоволенню оскільки судом встановлена доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою, а застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе належним чином запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, що призведе до неможливості розгляду справи в розумні строки та з`ясування всіх обставин по справі.

У зв`язку з тим, що під час обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу було визначено розмір застави, судом не встановлено підстав для його зменшення, а тому суд вважає за доцільне залишити попередньо визначений розмір застави, оскільки не перестали існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 194, 202, 314-316, 331, 395 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, призначити до судового розгляду на 21 жовтня 2022 року на 12 год. 30 хв. в залі судових засідань Уманського міськрайонного суду Черкаської області за адресою: вул. Кизила Андрія, 18, м. Умань Черкаської області.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого та свідків згідно реєстру до обвинувального акту.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, який відраховувати з дня оголошення даної ухвали до 12 грудня 2022 року включно.

Залишити без змін визначений раніше розмір застави двадцять прожиткових мінімумів для працездатний осіб, що становить у грошовому еквіваленті суму 52000 гривень, після внесення якої обвинувачений звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому вона перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави, покласти на нього на строк 2 місяці наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора та суду;

- не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому та захиснику для відома, та направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Суддя ОСОБА_1