Справа № 182/4027/22
Провадження № 1-кс/0182/1022/2022
У Х В А Л А
Іменем України

26.10.2022 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 за кримінальним провадженням № 0000407 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь, Дніпропетровської області, громадянина України, українця, з середньою профільною освітою, не одруженого, який працює у «ДТЕК Дніпровські Електромережі» на посаді електромонтера, який не є особою з інвалідністю, не є пенсіонером, не є депутатом, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України ,-

за участю

прокурора ОСОБА_5

слідчого ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, що має правову кваліфікацію за ч.1 ст. 307 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 у невстановлений слідством час, місці та за невстановлених слідством обставин з метою подальшого збуту незаконно, умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, придбав кристалічну речовину світлого кольору та став незаконно її зберігати при собі, у розфасованому у 41 сліп-пакеті за приблизно однаковою вагою стані, на території міста Нікополя Дніпропетровської області, до моменту вилучення працівниками Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.
Так, 23.10.2022 о 19:05 годині ОСОБА_4 знаходився біля будинку № 8 по вул. Мініна в м. Нікополь, Дніпропетровської області, де був зупинений працівниками поліції Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області. Під час проведення поверхневої перевірки у останнього було виявлено сліп-пакети з кристалічною речовиною світлого кольору, у зв`язку із чим останній був затриманий в порядку статей 208, 298-2 КПК України як особа, підозрювана у вчиненні кримінального правопорушення. Так, в період часу з 21:26 год. до 21:46 год. під час особистого обшуку затриманої особи, яка вчинила кримінальний проступок, у ОСОБА_4 було виявлено та вилучено: 41 (сорок один) сліп. пакет з кристалічною речовиною світлого кольору, в 1 (одному) зі сліп. пакетів, згідно висновку експертизи наркотичних засобів психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів від 24.10.2022, № СЕ-19/104-22/33156-НЗПРАП, речовина масою 0,0848 г містить психотропну речовину, обіг якої обмежено метамфітамін. Маса метамфетаміну складає 0,0570 г.
Вилучена в ході особистого обшуку у ОСОБА_4 вищевказана психотропна речовина, обіг якої обмежено «метамфетамін», масою 0,0570 г., останній незаконно, умисно придбав та зберігав при собі з метою подальшого збуту.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України незаконне придбання, зберігання з метою збуту психотропних речовин.

23.10.2022 о 19.05год. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.
В ході проведення досудового розслідування кримінального провадження встановлено достатній обсяг обставин, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вищевказаного злочину.

Вина ОСОБА_4 підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:

?Протоколом особистого обшуку особи, в ході якого виявлено та вилучено 41 сліп. пакет з кристалічною речовиною;
?Висновком судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/104-22/33156-НЗПРАП від 24.10.2022;
?Речовими доказами.
?Показаннями свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
Враховуючи той факт, що для розгляду в розумні строки даного кримінального провадження в суді необхідно забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення аналогічне тому, у якому підозрюється, виникла необхідність обрати запобіжний захід у відношенні підозрюваного, який попередить настання ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.
ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, а тому у разі визнання його винним у вчинені кримінального правопорушення, йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 4 до 8 років, що може спонукати його переховуватися від органу досудового розслідування та суду, у зв`язку з чим дотримується обов`язкова умова призначення даного запобіжного заходу, передбачена п. 5 ч.2 ст. 183 КПК України, тобто законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, що свідчить про відсутність у підозрюваного будь-яких стримуючих факторів від вчинення нових злочинів. А тому, ОСОБА_4 залишаючись на свободі може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення та усвідомлюючи неминучість покарання у виді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, яке є суспільним інтересом.

Викладене свідчить про наявність ризиків, передбачених п.1, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризиків - переховування від органів досудового розслідування та суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Враховуючи позицію Європейського суду з прав людини, згідно якої, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, тому суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, в тому числі і потерпілих, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства з боку особи, яка обвинувачується у вчиненні протиправного діяння.
Так, ЄСПЛ з прав людини в рішенні викладеному у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Слідчий вважає, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів таких як особисте зобов`язання, особиста порука, застава та домашній арешт не забезпечить належне виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, не зможуть запобігти вчиненню ним нових злочинів та не здатні запобігти ризикам, передбаченим пунктами 1, 5 ч.1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України.
Враховуючи вищевикладене та те, що для розгляду в розумні строки даного кримінального провадження в суді необхідно забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також те, що наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового слідства, суду, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інші кримінальні правопорушення, аналогічні тим у яких підозрюється, тому виникла необхідність застосувати до підозрюваного запобіжний захід, який забезпечить виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також попередить настання ризиків, передбачених ч.1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме тримання під вартою.
Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У зв`язку з наведеним, слідчий і звернувся до суду з вказаним клопотанням.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний у судовому засіданні проти клопотання заперечував, та просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем його проживання АДРЕСА_1 . Підозрюваний зазначив, що зазначені засоби він знайшов на вулиці, продавати не збирався. Також ОСОБА_4 показав, що раніше друзі його пригощали такими же препаратами..

Захисник підтримав клопотання підозрюваного, зазначивши, що клопотання прокурора не мотивоване.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до п. "с" ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

За думкою слідчого судді, підозра ОСОБА_4 є обгрунтованою і підтверджується протоколом особистого обшуку особи, в ході якого виявлено та вилучено 41 сліп. пакет з кристалічною речовиною, висновком судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/104-22/33156-НЗПРАПвід 24.10.2022, речовими доказами, показаннями свідків. На етапі досудового розслідування зазначені документи дають можливість слідчому судді зробити висновок про об`грунтованість підозри, так як доведеність вини особи або її невинуватості і є метою досудового розслідування.

При вирішенні клопотання слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 є раніше не судимою особою, на утриманні нікого не має, не є особою з інвалідністю, однак, раніше, за станом здоров`я мав статус дитини-інваліда, офіційно працевлаштований та працює у «ДТЕК Дніпровські Електромережі» на посаді електромонтера.
Також слідчий суддя, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , враховує, що інкриміноване йому кримінальне правопорушення відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину, та санкція за вчинення якого передбачає покарання від чотирьох до восьми років позбавлення волі. Таке сурове покарання , у разі доведеності вини підозрюваного ОСОБА_4 у вчинені інкримінованого йому правопорушення, може спонукати його переховуватись від суду.

ЄСПЛ з прав людини в рішенні викладеному у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Що стосується наявності у підозрюваного міцних соціальних зв`язків батька, матері, бабусі, то судом враховується, що міцні соціальні зв`язки, на які посилається сторона захисту, а також стан здоров`я як самого підозрюваного ОСОБА_4 , так і його матері і бабусі, наявність постійного місця проживання та офіційної роботи, а відповідно і стабільного , законного доходу, не змогли вберегти ОСОБА_4 від скоєння інкримінуємого йому тяжкого, умисного злочину в сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин.

З урахуванням викладеного, а саме ступеню обґрунтованості підозри, наявність ризику переховування від суду, суд вважає достатнім та таким, що буде відповідати встановленим обставинам справи, застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України встановлює, що особі, обвинуваченій у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, який зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а саме 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 208 000 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

В разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:

з`являтися по виклику суду, слідчого чи прокурора в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, а в разі неможливості з`явитися з поважної причини, своєчасно повідомляти про це орган який викликає;

не відлучатися з населеного пункту в якому він мешкає без згоди суду, слідчого чи прокурора в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

повідомляти суд, слідчого чи прокурора в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження про зміну місця проживання;

здати на зберігання у відповідний державний орган паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за межі України, які будуть повернуті після скасування запобіжного заходу

Строк тримання під вартою слід рахувати з моменту затримання, а саме з 18год. 55 хв. 23.10.2022р.

Строк дії ухвали 60 днів, до 18 год. 55 хв.. 21.12.2022р.

Керуючись статями 132,176-179, 181,194,206 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_5 про застосування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000407 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 - задовольнити, в задоволенні клопотання строни захисту відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, рахуючи з 18год. 55 хв. 23.10.2022р. до 18год. 55 хв. 21.12.2022р.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу в розмірі, 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 208 000 (двісті вім тисяч) гривень.

Підозрюваний або заставодавець має право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

В разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_4 відповідно до вимог ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:

з`являтися по виклику суду, слідчого чи прокурора в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, а в разі неможливості з`явитися з поважної причини, своєчасно повідомляти про це орган який викликає;

не відлучатися з населеного пункту в якому він мешкає без згоди суду, слідчого чи прокурора в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

повідомляти суд, слідчого чи прокурора в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження про зміну місця проживання;

здати на зберігання у відповідний державний орган паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за межі України, які будуть повернуті після скасування запобіжного заходу.

Виконання ухвали доручити Нікопольському РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1