Справа № 944/5662/21
Провадження №1-кп/944/590/22
УХВАЛА
06.04.2022 рокум.Яворів

Яворівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яворові клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для подальшого проходження військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 вересня 2021 року за № 0000535, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 289 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:

На розгляді Яворівського районного суду Львівської області перебуває дане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор подав клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 календарних днів, з визначенням застави в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 68100,00 грн. У випадку внесення ОСОБА_4 чи іншою особою визначеної судом застави, просить покласти на нього такі обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; не спілкуватися зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На обґрунтування клопотання зазначає, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 185 Кримінального кодексу України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: показаннями потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , показаннями свідка ОСОБА_9 , протоколом огляду місця події від 01.09.2021, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину (затримання ОСОБА_4 ) від 01.09.2021, протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_4 , показами підозрюваного ОСОБА_4 , вилученими речовими доказами, висновками експертиз.

Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 28.10.2021 обвинуваченому ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 26.12.2021 включно, ухвалою від 16.12.2021 продовжено на 60 діб, а саме до 13.02.2022 включно, а ухвалою від 09.02.2022 продовжено на 60 діб, а саме до 09.04.2022 включно з визначенням застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 68100,00 грн.

Враховуючи те, що ризики, вказані в ухвалі Яворівського районного суду Львівської області про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не відпали, не зменшились та продовжують існувати, зокрема, обвинувачений ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 185 Кримінального кодексу України, які відносяться до категорії не тяжких та тяжких, за які передбачено максимальне покарання у виді позбавленням волі на строк до восьми років з конфіскацією майна або без такої, ніде не працює, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, раніше неодноразово судимий за вчинення тяжких злочинів, 05.07.2021 звільнений з-під варти Шевченківським районним судом м. Львова із заміною йому запобіжного заходу на домашній арешт, та вагомість доказів зібраних органом досудового розслідування, ОСОБА_4 , в разі непродовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може переховуватись від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Також, встановлено, що ОСОБА_4 знайомий із потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні, тому в разі непродовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній зможе впливати на потерпілих та свідків з метою зміни наданих органу досудового розслідування показань.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що на розгляді Шевченківського районного суду м. Львова перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 187, ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України, в межах якого йому було змінено запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, який ним порушено, оскільки заволодіння транспортним засобом відбулося близько 04.00 год. 01.09.2021 в м. Яворові Львівської області, а згідно з ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 05.07.2021 на ОСОБА_4 , зокрема, було покладено обов`язок не залишати місце проживання: АДРЕСА_1 з 15.00 год. до 08.00 год. та не відлучатися з населеного пункту м. Львів без дозволу суду, що свідчить про те, що ОСОБА_4 належним чином не виконує обов`язки, які на нього покладені при обранні запобіжного заходу у виді домашнього арешту, а тому в разі непродовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній зможе вчинити інше кримінальне правопорушення чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, наведених у ньому, просив задовольнити.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_10 заявив клопотання про скасування запобіжного заходу у виді тримання під ватрою, на підставі ст. 616 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки в Україні на даний час введено воєнний стан, триває війна з Російською Федерацією і він має бажання воювати та захищати свою державу.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні клопотання ОСОБА_10 підтримав, просив скасувати запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_10 у виді тримання, оскільки такий бажає стати на захист держави.

Суд, заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та захисника, дослідивши матеріали клопотання, вважає, що в задоволенні клопотання обвинуваченого слід відмовити, а клопотання прокурора слід задовольнити з таких підстав.

Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 28.10.2021 до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 26.12.2021 включно, з визначенням застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 68100,00 грн.

Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 16.12.2021 ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 13.02.2022 включно, з визначенням застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 68100,00 грн.

Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 09.02.2022 ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 09.04.2022 включно, з визначенням застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 68100,00 грн.

Відповідно до ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно із ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст. 178 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Суд вважає, що прокурором під час судового засідання доведено існування ризиків передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме те, що перебуваючи на свободі обвинувачений ОСОБА_4 зможе: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілих та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таке переконання суду ґрунтується на таких обставинах, встановлених в ході розгляду клопотання.

При вирішенні питання щодо доцільності продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд бере до уваги те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 185 Кримінального кодексу України, які відносяться до категорії не тяжких та тяжких, за які передбачено максимальне покарання у виді позбавленням волі на строк до восьми років з конфіскацією майна або без такої, ніде не працює, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, раніше неодноразово судимий за вчинення тяжких злочинів, 05.07.2021 звільнений з-під варти Шевченківським районним судом із заміною йому запобіжного заходу на домашній арешт.

Суд вважає обґрунтованими доводи прокурора про наявність ризиків того, що обвинувачений може переховуватись від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може впливати на потерпілих та свідків, з метою зміни наданих органу досудового розслідування показань, оскільки є знайомий із ними. Окрім цього, на розгляді Шевченківського районного суду м. Львова перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 187, ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України, в межах якого ОСОБА_4 було змінено запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, який ним порушено.

Вищенаведене свідчить про те, що в разі не продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, останній зможе вчинити інше кримінальне правопорушення чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, переховуватись від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Враховуючи те, що обставини, на підставі яких ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою не відпали, ризики, що існували на час обрання запобіжного заходу продовжують існувати, тому суд вважає, що на даний час інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну поведінку обвинуваченого та виконання ним обов`язків, передбачених нормами Кримінально процесуального кодексу України, а тому клопотання прокурора слід задовольнити.

Також будь-яких обставин, які б виключали можливість тримання обвинуваченого під вартою за станом здоров`я чи віком не встановлено.

Крім того, задовольняючи клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги ч. 3 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України та вважає за необхідне визначити обвинуваченому заставу з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається щодо підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При визначені розміру застави, суд враховує обставини кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, які описано вище, наявність ризиків, передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, та вважає необхідним визначити ОСОБА_4 відповідно до ч. 3 ст. 183 цього Кодексу заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка з урахуванням положень п. 16 ч. 1 ст. 3 Кримінального процесуального кодексу України становить 68100,00 грн, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 цього Кодексу, оскільки саме в такому розмірі застава, на думку суду, достатня забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, виходячи з усіх обставин справи.

Крім того, суд враховує, що 15.03.2022 Верховою Радою України ухвалено Закон України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо порядку скасування запобіжного заходу для призову на військову службу під час мобілізації або його зміни з інших підстав», який набув чинності 22.03.2022 і яким Кримінальний процесуальний кодекс України доповнено статтею 616.

Так, відповідно до ч. ч. 1 3 ст. 616 Кримінального процесуального кодексу України у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що особа підпадає під проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, та висновок про придатність особи до несення військової служби в умовах воєнного стану; 2) виклад обставин, які вказують на те, що відсутні ризики, передбачені частиною першою статті 177 цього Кодексу, а також ризик ухилення особи, стосовно якої пропонується скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, від проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Слідчий суддя або суд, який розглядає кримінальне провадження, розглядає клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період невідкладно. За наявності достатніх підстав слідчий суддя або суд має право скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою для подальшого проходження підозрюваним, обвинуваченим військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Підозрюваний, обвинувачений, стосовно якого скасовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, має невідкладно, не пізніше 24 годин, з`явитися до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації. У разі нез`явлення такої особи у зазначений в абзаці першому цієї частини строк до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації прокурор подає клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Контроль за виконанням ухвали слідчого судді або суду про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період покладається на прокурора.

Отже, нормами даної статті визначено чіткий порядок скасування підозрюваному (обвинуваченому) запобіжного заходу у виді тримання під вартою для призову на військову службу під час мобілізації, а також визначено перелік суспільно-караних діянь, за вчинення яких до підозрюваного (обвинуваченого) неможливо застосувати правові наслідки щодо скасування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для призову на військову службу під час мобілізації.

Зокрема, підозрюваний чи обвинувачений, який тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також деяких інших злочинів, має право звернутися до прокурора, а не безпосередньо до суду, з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, а прокурор, в свою чергу, за результатами розгляду такого клопотання, має право звернутися до суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, яке, серед іншого, повинно містити виклад обставин, які свідчать про придатність підозрюваного (обвинуваченого) до несення військової служби в умовах воєнного стану, а також відсутність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Тобто саме прокурор, а не сам обвинувачений, є суб`єктом звернення до суду з клопотанням про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про скасування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для призову на військову службу під час мобілізації, не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 178, 182 184, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 616 Кримінального процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:
Відмовити у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для подальшого проходження військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період.

Задовольнити клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який утримується в Державній установі «Львівська установа виконання покарань № 19», запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 04 червня 2022 року включно, з утриманням в Державній установі «Львівська установа виконання покарань № 19».

На підставі частини 3 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обов`язків обвинуваченим ОСОБА_4 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб, що становить 68100 (шістдесят вісім тисяч сто) гривень 00 копійок.

Роз`яснити ОСОБА_4 його право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати до суду за кожною вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- не спілкуватися із свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у випадку невиконання вищезазначених обов`язків та в подальшому розгляду питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на підставі пункту 3 частини 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, суд матиме право не визначати розмір застави.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Яворівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1