Справа № 183/1560/22
№ 1-кс/183/330/22

У Х В А Л А
25 квітня 2022 року м. Новомосковськ
Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новомосковська, Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою технічною освітою, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженого, раніше не судимого, зі слів: маючого на утриманні непрацездатну матір,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,-
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив про встановлення під час досудового розслідування, що у невстановлений в ході досудового розслідування дату та час у ОСОБА_5 у невстановленому в ході досудового розслідування місці раптово виник прямий умисел, направлений на придбання, зберігання спорядженого корпуса ручної осколкової, оборонної гранати Ф-1 з уніфікованим запалом дистанційної дії типу УЗРГМ, які є вибуховою речовиною та вибуховим пристроєм.
Реалізуючи свій прямий умисел, у невстановлений в ході досудового розслідування дату та час, ОСОБА_5 у невстановленому в ході досудового розслідування місці, достовірно знаючи, що вищевказаний споряджений корпус ручної осколкової, оборонної гранати Ф-1 з уніфікованим запалом дистанційної дії типу УЗРГМ є вибуховою речовиною та вибуховим пристроєм, а також розуміючи, що в нього не має передбаченого законом дозволу на поводження з вибуховою речовиною та вибуховим пристроєм, придбав споряджений корпус ручної осколкової, оборонної гранати Ф-1 з уніфікованим запалом дистанційної дії типу УЗРГМ, який почав зберігати за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
23 квітня 2022 року о 14 годині 01 хвилин до чергової частини Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_2 власник домоволодіння зберігає арсенал зброї.
23 квітня 2022 року виїздом слідчо-оперативної групи на місце події за адресою: АДРЕСА_2 встановлений ОСОБА_5 та в період часу з 15 годин 43 хвилин до 16 годин 50 хвилин в ході проведення невідкладного обшуку за місцем проживання останнього за адресою: АДРЕСА_2 , в приміщенні кухні, а саме - у шухляді столу виявлено та вилучено споряджений корпус ручної осколкової, оборонної гранати Ф-1 з уніфікованим запалом дистанційної дії типу УЗРГМ, які є вибуховою речовиною та вибуховим пристроєм та які ОСОБА_5 раніше придбав та зберігав без передбаченого законом дозволу.
23 квітня 2022 року о 17 годині 10 хвилин за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, тобто придбання, зберігання вибухової речовини та вибухового пристрою, без передбаченого законом дозволу ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
23 квітня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.
В обґрунтування заявленого клопотання стороною обвинувачення зазначено, що встановлені під час досудового розслідування обставини та зібрані докази, свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри у вчиненні інкримінованого правопорушення, попередньо кваліфікованого за ч. 2 ст. 260 КК України.
Ураховуючи особу підозрюваного, слідчий вважає наявними ризики, визначені п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Вказує, що про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що ОСОБА_5 є особою, яка не має офіційного джерела прибутку, на даний час підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжкого. Розуміє, що у разі визнання його судом винним у вчиненні вказаного тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України його може буде засуджено судом до реального позбавлення волі на строк від 3 до 7 років. У зв`язку із вищевикладеним, розуміючі тяжкість покарання, яке може бути призначене судом, існує реальна можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від покарання.
Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що під час досудового розслідування встановлені свідки у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . Враховуючи вказаний факт підозрюваний ОСОБА_5 матиме реальну можливість впливати на їх свідчення та змусити їх змінити свої показання з метою уникнення покарання за вчинення тяжкого злочину.
Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 з показів свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 налаштований на вчинення кримінальних правопорушень, оскільки «планує приймати участь в зачищенні правоохоронних органів м. Новомосковська, а саме проведе «народний суд» серед місцевих співробітників поліції націоналістів», а також «вже не може жити серед фашистів та готовий разом з сином воювати проти нациків, місцевих поліцаїв до чого він вже підготувався». Вказані обставини свідчать про наявність ризику вчинення ОСОБА_5 нових кримінальних правопорушень у разі подальшого перебування на волі.
Слідчий в клопотанні зазначає, що жоден з більш м`яких ніж тримання під вартою запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.
Під час судового розгляду прокурор заявлене клопотання підтримав, надав пояснення, аналогічні викладеним слідчим у письмовому клопотанні. Вказав, що про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить, також, і те, що ОСОБА_5 вчинив злочин у період військового стану, знаряддям злочину є граната, яка може спричинити масову загибель людей та спричинити значну шкоду. Таким чином, наявні ризики вчинення ОСОБА_5 нових кримінальних правопорушень у разі подальшого перебування на волі.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання. Вказав, що підозрюваний до кримінальної відповідальності раніше не притягувався, відшукання під час обшуку гранати не вказує про придбання гранати саме підозрюваним, оскільки в будинку мешкає його мати похилого віку. Ризики, на яких наполягає слідчий не підтверджені, оскільки ОСОБА_5 не підозрюється у вчиненні інших правопорушень. Підозрюваний має на утриманні матір похилого віку, місце проживання, що вказує на сталість соціальних зв`язків. Крім того, для отримання засобів існування ОСОБА_5 потрібно вести домашнє господарство, саджати город, тому просить застосувати замість тримання під вартою інший, менш суворий запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотанні слідчого. Вказував, що не знає, звідки в шухляді міститься граната. Не збирався міняти конституційний лад, вчиняти протиправні дії. Підтримав позицію захисника.
Вислухавши позицію учасників судового розгляду, перевіривши матеріали клопотання, виходжу з такого.
23 квітня 2022 року о 17 годині 10 хвилин за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України затримано в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5
23 квітня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Так, ураховуючи зібрані органом досудового слідства докази, зокрема: рапорт чергового щодо отриманого повідомлення від 23 квітня 2022 року, протокол обшуку від 23 квітня 2022 року у сукупності з протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , постанову про визнання та долучення речових доказів від 23 квітня 2022 року, протокол допиту свідка ОСОБА_10 , протокол допиту свідка ОСОБА_7 ,протокол допиту свідка ОСОБА_8 , протокол допиту свідка ОСОБА_9 , слідчий суддя вважає обґрунтованою повідомлену ОСОБА_5 підозру у вчиненні діяння, що попередньо кваліфіковано органом досудового розслідування за ч. 1 ст. 263 КК України. При цьому, посилання підозрюваного на те, що гранату він не придбавав та посилання сторони захисту на те, що граната належить іншій особі слідчий суддя вважає такою, що не впливає на обґрунтованість підозри виходячи з достатності доказування.
Крім того, при розгляді письмових доказів, наданих слідчим в підтвердження клопотання, зазначених вище, слідчий суддя вважає на підставі ст. 178 КПК України їх вагомими та обґрунтованими. У відповідності до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Фокс, Камбел і Харлі проти Сполученого Королівства», вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Тому слідчий суддя вважає, що існують всі підстави вважати підозру ОСОБА_5 обґрунтованою.
Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.
Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.
Стосовно ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя погоджується з позицією прокурора щодо ймовірності його виникнення, з огляду на особу підозрюваного, те, що ОСОБА_5 є особою, яка не має офіційного джерела прибутку, не має сталих соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено понесення винною особою покарання у вигляді трьох до семи років, у зв`язку із чим, розуміючи тяжкість понесення покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення понесення покарання.
Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що підозрюваний, через обставини, які інкримінуються слідчим, враховуючи військовий стан, знаходячись на волі, має можливість продовжити вчинювати вказаний злочини, вчинити інші подібні кримінальні правопорушення проти громадської безпеки, а так само інші кримінальні правопорушення.
Водночас, наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором слідчому судді не доведено.
Слідчий суддя враховує, що підозрюваний до кримінальної відповідальності не притягався, однак враховує і те, що доказів наявності сталих соціальних зв`язків слідчому судді не надано, підозрюваний офіційно не працює, дітей на утриманні не має, не одружений. Вік та стан здоров`я підозрюваного не свідчать про перешкоди виникнення та існування наявним ризикам переховування вчинення інших правопорушень. Посилання на те, що на його утриманні знаходиться непрацездатна матір також не підтверджені.
При цьому, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено той факт, що інші, більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні та визнаним слідчим суддею доведеними, а тому суд не приймає до уваги позицію захисту щодо можливості застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Також, слідчий суддя враховує, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні спливає 23 червня 2022 року, а відтак, оскільки слідчий суддя дійшов про обґрунтованість клопотання щодо необхідності продовження застосування запобіжного заходу, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає продовженню до 22 червня 2022 року.
Крім того, слідчий суддя при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Означене є беззаперечною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з відсутністю підстав для зміни його на більш м`який запобіжний захід.
Призначаючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя вважає необхідним застосувати підозрюваному найбільш тяжкий вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначеного раніше ризику.
Розглядаючи питання щодо застосування застави, суд виходить з того, що ч. 3 ст. 183 КПК України, покладає на слідчого суддю обов`язок при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
При цьому посилання прокурора про неможливість застосування застави не мотивовані, оскільки підозрюваний не підозрюється у вчиненні злочину, якій спричинив шкоду здоров`ю людини, а підозрюється, на час звернення до слідчого судді, лише у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує майновий та сімейний стан підозрюваного, те що він не працює та не має законних коштів на внесення застави. Однак, слідчий суддя враховує також і дані про особу підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, ризики, встановлені під час розгляду клопотання, внаслідок чого приходить до висновку, що достатнім буде застава в розмірі, встановленому максимальною межею п.2 ч.5 ст.182 КПК України.
У разі внесення підозрюваним застави, слідчий суддя вважає, що на підозрюваного повинні бути покладені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 183, 194 КПК України, слідчий суддя,
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22 червня 2022 року включно.
Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 198 480,00 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень 00 копійок.
В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
1) з`являтися на виклики до слідчого, прокурора, суду;
2) не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Попередити ОСОБА_5 , що в разі невиконання, покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору, а суд вирішує питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Копію ухвали суду надати підозрюваному ОСОБА_5 та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 12:50 годині 26.04.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1