Справа № 686/9967/22
Провадження № 1-кс/686/4436/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , представників володільців майна ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницькому клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні 0000399,

встановив:

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 19.05.2022 клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно було повернуто прокурору для усунення недоліків.

20.05.2022 прокурор відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на наступні речі, які були вилучені 18.05.2022 в ході огляду спеціалізованого вантажного сідлового тягача марки DAF д.н.з. НОМЕР_1 з загальним напівпричіпом марки KRONE д.н.з. НОМЕР_2 на ділянці автодороги Н-03 Житомир-Чернівці 207 км+600 м. в с. Правдівка, Ярмолинецького району, Хмельницької області, а саме: спеціалізований вантажний сідловий тягач марки DAF д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_3 , який на праві власності належить ОСОБА_7 ; загальний напівпричіп марки KRONE д.н.з. НОМЕР_4 , номер шасі НОМЕР_5 , який на праві власності належить ОСОБА_7 ; товарно-транспортні накладні на 2 аркушах серій ВХА № 012639 та ВХА № 012643; бирку чорного кольору з написом «194398621»; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_6 на загальний напівпричіп марки KRONE д.н.з. НОМЕР_4 , який на праві власності належить ОСОБА_7 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_7 на спеціалізований вантажний сідловий тягач марки DAF д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_7 ; 59 штук лісоматеріалів круглих породи Дуб, які належать на праві комунальної власності комунальному підприємству «Лісове господарство» Віньковецької селищної ради Хмельницької області; 23 штуки деревини дерев`яної промислового використання, які належать на праві комунальної власності комунальному підприємству «Лісове господарство» Віньковецької селищної ради Хмельницької області.

В обґрунтування клопотання вказує, що «посадові особи комунального підприємства «Лісове господарство» Віньковецької селищної ради Хмельницької області за попередньою змовою із посадовими особами ТОВ «Текна-Україна», організували схему власного незаконного збагачення, шляхом реалізації необлікованої необробленої деревини породи «Дуб» через фізичних осіб підприємців за готівку.

Проведеними оперативними заходами встановлено, що безпосереднім організатором та виконавцем являється директор та співзасновник ТОВ «Текна-Україна» ОСОБА_8 , який маючи на меті незаконне особисте збагачення, будучи засновником та директором ТОВ «Текна-Україна» яке офіційно займається закупівлею дров для технологічних потреб та переробкою в щепу, яку реалізовує по території України, організував злочинну групу для привласнення майна комунального господарства, а саме необлікованої ділової деревини та подальшої реалізації за готівку.

З метою досягнення злочинного умислу в якості виконавця до складу групи для вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 залучив директора комунального підприємства «Лісове господарство» Віньковецької селищної ради ОСОБА_9 , який відповідає за прикриття злочинної діяльності, укладає договір купівлі-продажу необробленої деревини (дров для технологічних потреб), надає доступ до лісових насаджень комунального підприємства, забезпечує документальний супровід необлікованої деревини, надає вказівки підпорядкованим працівникам комунального підприємства щодо заготівлі деревини, як виконавця до складу групи залучено фізичну особу-підприємця ОСОБА_10 , який володіючи широким колом зв`язків на території держави, маючи власне лісопереробне підприємство, відповідає за зберігання необлікованої деревини породи «Дуб» на території власної пилорами в с. Подолянське, пошук клієнтів на купівлю необлікованої деревини, реалізацію деревини за готівку та надання коштів ОСОБА_8 для подальшого поділу між всіма членами групи, а також ФОП ОСОБА_11 та ФОП ОСОБА_12 , які у свою чергу надають послуги із заготівлі та подальшого перевезення деревини.

В подальшому після проведення вище вказаних злочинних дій, грошові кошти, які були отримані внаслідок реалізації такої деревини розподіляються між всіма учасниками злочинної групи.

В ході проведення досудового розслідування задокументовані факти вчинення привласнення майна комунального підприємства «Лісове господарство» Віньковецької селищної ради Хмельницької області, а саме необлікованої ділової деревини та подальшої реалізації такої деревини за грошові кошти, які в подальшому розподіляються між всіма учасниками злочинної групи.

18.05.2022 на ділянці автодороги Н-03 Житомир-Чернівці 207 км+600м. в с. Правдівка, Ярмолинецького району, Хмельницької області працівниками поліції був зупинений спеціалізований вантажний сідловий тягач марки DAF д.н.з. НОМЕР_1 з загальним напівпричіпом марки KRONE д.н.з. НОМЕР_4 під керуванням водія ОСОБА_7 , який у період з 20:05 год. по 20:47 год. оглянуто та зафіксовано, що ньому знаходились 59 штук лісоматеріалів круглих породи Дуб та 23 штуки деревини дерев`яної промислового використання в загальній кількості 82 штуки.

Допитаний в якості свідка водій вище вказаного транспортного засобу ОСОБА_7 повідомив, що здійснює свою підприємницьку діяльність по вантажним перевезенням продукції та 18.05.2022 вище зазначена деревина була завантажена з однієї із ділянок комунального підприємства «Лісове господарство» Віньковецької селищної ради та в подальшому згідно попередніх домовленостей з громадянином ОСОБА_13 доставлено до пилорами, яка належить останньому, що розташована в селі Нижчі Луб`янки, Збаразького району, Тернопільської області.

У відповідності до товарно-транспортних накладних на товар, які були добровільно видані ОСОБА_7 в ході проведення огляду, кінцевим отримувачем вище вказаних дерев`яних матеріалів, які містились в транспортному засобі являється ТОВ «Текна-Україна», в загальній кількості товару 46 штук деревин.

Окрім того, в ході проведення вище вказаного огляду ОСОБА_7 добровільно видано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_6 на загальний напівпричіп марки KRONE д.н.з. НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_7 на спеціалізований вантажний сідловий тягач марки DAFV д.н.з. НОМЕР_1 , а також бирку з написом НОМЕР_8 .

Після проведення огляду вищевказаний транспортний засіб, документи та речі вилучено. Постановою слідчого від 19.05.2022 вказані речі визнано у кримінальному провадженні речовими доказами.

Необхідність накладення арешту на вище вказане майно пояснюється тим, що воно являється знаряддям та предметом вчинення кримінального правопорушення, обставини якого досліджується в межах кримінального провадження, а також являються предметом подальшого призначення судово-почеркознавчої експертизи в частині підпису посадових осіб комунального підприємства в накладних і предметом проведення судово-екологічної експертизи в частині визначення суми шкоди в даному кримінальному провадженні.

Так, дерев`яний матеріал є безпосереднім об`єктом вчинення злочину та необхідний для подальшого проведення судово-екологічної експертиз на предмет визначення збитків у даному кримінальному провадженені. Вказане свідчить про збереження на собі слідів вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Товарно-транспортні накладні та бирка є предметами подальшого з`ясування правомірності обліку та перевезення деревини, а також проведення технічної експертизи документів та судово-почеркознавчої експертизи підписів посадових осіб комунального підприємства «Лісове господарство» Віньковецької селищної ради Хмельницької області. Вказане свідчить про те, що зазначені документи містять в собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Спеціалізований вантажний сідловий тягач марки DAF та загальний напівпричіп марки KRONE являються знаряддям вчинення кримінального правопорушення, оскільки відповідно до показів водія ОСОБА_7 та інших матеріалів кримінального провадження, безпосередньо за допомогою них здійснювався протиправний вивіз дерев`яних матеріалів з території лісової ділянки комунального підприємства «Лісове господарство» Віньковецької селищної ради Хмельницької області та подальше перевезення без належних документів. Заборона відчуження, розпорядження та користування вказаним майном є необхідною з метою забезпечення можливості збереження його як речового доказу, а також для вирішення питання про його можливу спеціальну конфіскацію.

Потреба арешту свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_7 на спеціалізований вантажний сідловий тягач марки DAF д.н.з. НОМЕР_1 обумовлена необхідністю обмеження можливості його передачі стороннім особам, а також використані для відчуження транспортного засобу.

З урахуванням вище викладеного в органу досудового розслідування є необхідність в подальшому використанні вище вказаних речей та документів в процесі досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні».

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Слідчий у судовому засіданні також підтримав вимоги клопотання. Зазначив, що огляд спеціалізованого вантажного тягача та напівпричепу був проведений за згодою володільця майна водія ОСОБА_7 , про що зазначено у протоколі огляду місця події від 18.05.2022; однак у подальшому змінив свою позицію, пояснивши, що хоча згода водія і не відображена у жодних документах, в тому числі і у протоколі огляду, однак така була, оскільки у протилежному разі він не мав би права проникати у транспортні засоби. Вважає, що добровільність згоди ОСОБА_7 на огляд спеціалізованого вантажного тягача та напівпричепу може бути підтверджено показаннями понятих, які залучалися до проведення слідчої дії.

ОСОБА_7 у судовому засіданні, яке відбувалося 23.05.2022 заперечив проти заявленого клопотання. Указав, що документи на право керування транспортним засобом та перевезення вантажу надав на вимогу інспекторів патрульної поліції. Двері напівпричепу, у якому перевозив дрова, відкрив особисто на вимогу працівника поліції; при цьому згоди на проникнення до транспортних засобів не давав і ніхто його не запитував про це. Указує, що документів, які би підтверджували вилучення транспортних засобів, не отримував, а вилучення документів на автомобіль та посвідчення водія вважає протиправним.

Представник володільців майна КП «Лісове господарство» Віньковецької селищної ради Хмельницької області у судовому засіданні щодо заявленого клопотання заперечили з тих підстав, що фактично слідчим було проведено обшук транспортних засобів без ухвали слідчого судді та без жодних правових підстав. Звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна подане з порушенням встановлених законом строків. Вважає, що спеціалістом, залученим до огляду, була допущена помилка у підрахунку перевезеної деревини, а усі перевезені дерев`яні матеріали зазначені у товарно-транспортних накладних та відповідають тому об`єму, який у них задекларовано. Окрім того, накладні видавалися на виконання договору купівлі-продажу необробленої деревини від 23.03.2022, а тому її походження законне. Прокурором не доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, а потреби досудового розслідування не виправдовують такого втручання у права власників деревини.

Допитаний у судовому засіданні як свідок ОСОБА_14 у судовому засіданні пояснив, що до проведення огляду був залучений як спеціаліст. Повідомив, що слідчий запитував у водія чи можна оглянути автомобіль, на що водій дав згоду. Рахував та оцінював перевезену деревину як круглий лісоматеріал та деревину дров`яну виходячи із наявних на них бирок, не переміщуючи її при цьому.

Допитана як свідок ОСОБА_15 у судовому засіданні пояснила, що до проведення огляду була залучена як понята. Не пам`ятає, чи запитував слідчий про те, чи дає водій згоду на огляд автомобіля, але заперечень від нього не надходило. У ході огляду напівпричепу спеціалістом була лише підрахована деревина, розміщена у ньому, без її переміщення.

Допитана як свідок ОСОБА_16 у судовому засіданні пояснила, що до проведення огляду була залучена як понята. Повідомила, що огляд напівпричепу проводився за згодою водія, при цьому деревина, розміщена у ньому, лише перерахувалася без її переміщення.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши наявні матеріали, приходжу до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.

СУ ГУНП у Хмельницькій області 06.09.2021 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000399, правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 3 ст. 191 КК України.

Слідчим суддею встановлено, що 18.05.2022 слідчим було проведено огляд спеціалізованого вантажного тягача синього кольору XLRTE47WS0E440955 з вбудованим напівпричепом номер шасі НОМЕР_5 зеленого кольору.

У протоколі вказаної слідчої дії зафіксовано, що на момент огляду в причепі вказаного транспортного засобу знаходяться лісоматеріали круглі породи «дуб» довжиною 1-3 м в кількості 59 шт. та 23 шт. деревини дерев`яної промислового використання дуб в загальній кількості 82 шт. У ході огляду водієм транспортного засобу ОСОБА_7 добровільно видано 2 свідоцтва на реєстрацію транспортного засобу, бирку, якою був обчіплений лісоматеріал, а також товарні накладні на 2-х аркушах.

Жодної згадки про надання ОСОБА_7 добровільної згоди на проникнення до тягача та напівпричепу у вказаному протоколі немає, як і відсутня письмова добровільна згода ОСОБА_7 .

Таким чином, в матеріалах кримінального провадження відсутній дозвіл володільця ОСОБА_7 на проникнення до його володіння - тягача та напівпричепу.

При цьому добровільну видачу документів водієм транспортного засобу ніяким чином не можна ототожнювати із його згодою на проникнення до володіння особи, в даному випадку транспортних засобів, а тому слідча суддя критично оцінює пояснення слідчого у цій частині.

Стаття 30 Конституції України, зміст якої відтворено й у статті 13 КПК, передбачає, що кожному гарантується недоторканність житла. Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду.

Порядок проникнення у невідкладних випадках, до якого відсилає частина третя статті 30 Конституції, передбачено, зокрема, положеннями статей 233, 234 та 237 КПК.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

За змістом ст. 237 КПК огляд є слідчою (розшуковою) дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами КПК, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 233 КПК ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьої цієї статті.

Згідно з ч. 2 ст. 233 КПК під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи.

За змістом ч. 1 ст. 234 КПК ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Частиною 3 ст. 233 КПК визначено, що прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 359/8596/15-к від 27.11.2020 суд зазначив, що за змістом статей 233, 237 КПК огляд є слідчою (розшуковою) дією, яка проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення й здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи. А, виходячи з аналізу положень указаних норм, право слідчого, прокурора на проникнення до житла і проведення в ньому обшуку може виникати у трьох випадках: 1) за ухвалою слідчого судді, 2) без постановлення такої ухвали на підставі згоди власника житла чи іншого володіння особи; 3) до постановлення ухвали слідчого судді лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину.

Тобто, законодавцем окрім можливості проникнення до іншого володіння особи на підставі судового рішення, передбачено іншу процесуальну гарантію захисту прав особи, а саме можливість проникнути до іншого володіння особи за добровільною згодою особи, яка ним володіє.

Згідно із висновком ВС, викладеним у справі № 159/451/16-к від 12.02.2019, встановлення наявності й добровільності згоди особи на проведення в її житлі або іншому володінні огляду є важливим для визначення допустимості доказів, отриманих у результаті такого огляду, оскільки за такої згоди немає потреби звертатися до слідчого судді в порядку частини третьої статті 233 КПК. Тому сторона, яка надає такі докази, має переконати суд у наявності такої згоди та її добровільності. Закон не визначає спеціальних засобів доказування добровільності згоди на проникнення до житла або іншого володіння особи. Тому наявність чи відсутність згоди, а також її добровільність чи вимушеність мають бути встановлені виходячи з сукупності обставин, за яких відбувалося проникнення до житла чи іншого володіння особи, і ці обставини можуть доводитись або спростовуватися сторонами за допомогою будь-яких засобів доказування.

У судовому засіданні ОСОБА_7 пояснив, що двері напівпричепу, у якому перевозив дрова, відкрив особисто на вимогу працівника поліції; при цьому згоди на проникнення до транспортних засобів не давав і ніхто не запитував його дозволу на таке проникнення.

Відповідно до змісту ст. 92 КПК обов`язок доказування покладений на прокурора.

Однак, жодного доказу, окрім усних пояснень слідчого про те, що ОСОБА_7 надав добровільну згоду на проникнення до тягача та напівпричепу, слідчим не надано.

Разом з тим, за сукупності обставин, за яких відбувалося проникнення до володіння особи, а саме те, що водій був зупинений працівниками патрульної поліції, а у подальшому на їх виклик прибули і слідчі СУ ГУНП у Хмельницькій області, дійти висновку, що виконуючи їх вимоги ОСОБА_7 діяв добровільно та усвідомлював можливість та наявність права не надавати згоди на огляд автомобіля, за відсутності жодного підтверджуючого документу про це, неможливо.

Сама по собі відсутність заперечень з боку ОСОБА_7 щодо проведення огляду транспортного засобу саме по собі не може свідчити про правомірність дій працівників правоохоронного органу в ході проведення слідчої (розшукової) дії та його добровільну згоду на такий огляд (вказаний висновок відповідає висновку ВС у постанові ВС у справі № 708/392/18 від 21.04.2021).

Щодо показань свідків, які брали участь як поняті у ході проведення огляду, то слідча суддя доходить висновку, що вони не є допустимим доказом на підтвердження добровільності згоди особи на проникнення у її володіння.

Так, ВС у постанові № 266/4000/14-к від 26.02.2019 зазначив, що показання слідчого та понятих про обставини проведення огляду в домоволодінні відображають лише спостереження свідків за слідчою дією, яку визнано судом проведеною з порушенням закону Спостереження свідками, залученими до слідчої дії, за її проведенням є складовою такої слідчої дії. Якщо суд визнає слідчу дію проведеною з порушенням процесуального закону, цей висновок поширюється на всі її аспекти, у тому числі на спостереження тих осіб, які брали участь у її проведенні. Тому їхні показання про хід негласної слідчої дії також не можуть визнаватися допустимими доказами відповідно до частини 1 статті 87 КПК.

У п. 19 постанови ВС № 759/8398/15-к від 22.01.2019 суд зазначив, що навіть за умови безпосереднього спостереження свідками за ходом негласної слідчої дії, таке спостереження є її складовою. І якщо суд визнав слідчу дію проведеною з грубим порушенням процесуального закону (наприклад, без відповідного дозволу або особою, котра не має права її проводити), цей висновок поширюється на всі її аспекти, у тому числі на спостереження тих осіб, які брали участь у її проведенні. Тому їх показання про хід негласної слідчої дії також не можуть визнаватися допустимими доказами відповідно до частини 1 статті 87 КПК.

Враховуючи вищевикладене, слідча суддя приходить до висновку, що слідча дія огляд транспортних засобів, відбулася з порушенням вимог кримінального процесуального закону, а протокол огляду місця події від 18 травня 2022 року є недопустимим доказом.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово зазначав, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

В пункті 86 Рішення ЄСПЛ у справі «Вєренцов проти України» від 11 квітня 2013 року зазначено, що судом враховується також якість доказів, включаючи те, чи не ставлять обставини, за яких вони були отримані, під сумнів їхню надійність та точність.

За умов, що огляд транспортних засобів підпадав під визначення «невідкладного випадку» у значенні ч. 3 ст. 233 КПК, звернення до слідчого судді постфактум відповідно до вимог цього положення було обов`язковим; за відсутності ухвали слідчого судді, отриманої в порядку, передбаченому цим же положенням, результати такого огляду не можуть бути визнані допустимими доказами

При розгляді вказаного клопотання слідчий суддя враховує, що після проведення вказаного огляду за відсутності згоди особи-володільця майна на проникнення до її володіння, слідчий, у порушення вимог ст. 233 КПК України, не звернувся із клопотанням до слідчого судді з метою узаконення вказаної слідчої дії.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 233 КПК України якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 86 КПК доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку встановленому КПК. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Самі транспортні засоби та свідоцтва про право власності на них, товарно-транспортні накладні, бирку та лісоматеріали були тимчасово вилучені слідчим саме у ході проведення огляду спеціалізованого вантажного тягача синього кольору XLRTE47WS0E440955 з напівпричепом номер шасі НОМЕР_5 , що відображено у змісті протоколу огляду від 18.05.2022.

Оскільки слідчим суддею не надано згоду на проведення огляду, позаяк слідчий не звертався до слідчого судді із клопотанням про надання дозволу на проведення огляду, проведеного за відсутності згоди особи-володільця майна, відповідно до положень ч. 3 ст. 233 КПК України тимчасово вилучене в ході проведення вказаного огляду майно отримано із порушенням процесуальних норм, що має наслідком визнання їх недопустимими, а тому слідча суддя дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання прокурора про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні.

Разом з тим, слідча суддя не погоджується із аргументами представника володільця майна про те, що насправді представником органу досудового розслідування було проведено обшук напівпричепу.

Так, підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі. Без наявності такої інформації проведення огляду місця події не допускається.

У даному випадку підставою проведення огляду послугувало повідомлення, яке надійшло із служби «102» про те, що 18.05.2022 о 18:33 за адресою: Хмельницький район, траса Н03 у с. Правдівка було зупинено автомобіль МАН, д.з. НОМЕР_2 та в ході перевірки з`ясовано, що накладна на перевезення деревини не відповідає дійсності, що підтверджується рапортом від 18.05.2022, який знаходиться у матеріалах кримінального провадження та який слідчий надав для огляду у судовому засіданні.

Отже, підстави для проведення огляду у слідчого були. Метою цієї слідчої дії була фіксація обставин кримінального правопорушення, будь-яких пошукових дій слідчий не вчиняв, а можливість проникнення до володіння особи положеннями КПК України передбачена і в ході огляду, але лише у випадках та порядку, передбаченому ст.233 КПК України, за правилами якої проводиться огляд.

Посилання представника володільця майна на звернення до суду із клопотанням про арешт майна із пропуском встановленого законом строку слідча суддя оцінює критично, оскільки після проведення 18.05.2022 огляду слідчий звернувся із відповідним клопотанням 19.05.2022, про що зазначено в ухвалі слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 19.05.2022.

Керуючись ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні 0000399 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 26.05.2022.

Слідчий суддя