Номер провадження: 11-сс/813/1168/22
Справа № 947/5562/21 1-кс/947/7617/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

підозрюваного - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 - ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 17.08.2022, у кримінальному провадженні №0000028, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.01.2020,про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Стара Некрасівка, Ізмаїльського району Одеської області, громадянина України, українця, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , депутата Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області VIII скликання, перебуваючого на посаді начальника КП «Ізмаїльське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4, 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України,
встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлених обставин судом першої інстанції.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 17.08.2022 відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000028, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.01.2020 та застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 1400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3473400 (три мільйони чотириста сімдесят три тисячі чотириста) гривень з покладенням відповідних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Роз`яснено підозрюваному ОСОБА_8 про необхідність внесення визначеної застави протягом п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу.

Рішення слідчого судді мотивоване тим, що застосування до підозрюваного ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде суворим запобіжним заходом, а тому можливо застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді застави, що буде відповідати в повній мірі обставинам вчинення кримінального правопорушення, сумі збитків, зможе запобігти наявним ризикам та буде достатнім для підозрюваного.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погоджуючись із прийнятим слідчим суддею рішенням захисник подав апеляційну скаргу, оскільки вважає, що висновки суду не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження та істотно порушують вимоги кримінального процесуального закону.

Вказує, що застава в розмірі 3473400 гривень є очевидно завідомо непомірною для ОСОБА_8 , а внаслідок її невнесення до нього може бути застосовано більш жорсткий вид запобіжного заходу, зокрема тримання під вартою.
Наголошує, що ОСОБА_8 має доходи лише у вигляді заробітної плати, не має значних активів, окрім належного на праві сумісної власності з дружиною житловий будинок, де мешкає разом з нею та двома дітьми.
Зазначає, що судом не доведено жодним чином, що запропонована сума застави є доходом від вчиненого злочину у даному кримінальному проваджені.
Крім того, слідчий суддя не врахував матеріальний стан підозрюваного та визначив розмір застави який є завідома непомірним для ОСОБА_8 .

Просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Позиції учасників судового розгляду.

Заслухавши: суддю-доповідача, пояснення підозрюваного та його захисника, які підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить висновків про таке.

Мотиви суду апеляційної інстанції.
Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей та інші.

Згідно ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Вимогами ч. 4 ст. 182 КПК України, передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий і прокурор; недостатність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Окрім цього, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практикою Європейського суду з прав людини, передбачено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя відповідно до вищевказаних вимог Закону та Конвенції перевірив та належним чином встановив наявність на час розгляду клопотання в кримінальному провадженні обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому злочину та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що ніким з учасників кримінального провадження не оскаржується, а тому не перевіряється апеляційним судом.

Водночас, апеляційним судом встановлені процесуальні порушення, допущені слідчим суддею під час розгляду клопотання слідчого, які тягнуть за собою скасування оскаржуваної ухвали.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 25.01.2022 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4, 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.
10.08.2022 сторона обвинувачення звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, обґрунтовуючи його тим, що під час досудового розслідування кримінального провадження, органом досудового розслідування встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що свідчить про необхідність застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

В подальшому 17.08.2022 відносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 1400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3473400 гривень, оскільки запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде суворим запобіжним заходом, а тому можливо застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді застави, який буде відповідати в повній мірі обставинам вчинення кримінального правопорушення, сумі збитків, зможе запобігти наявним ризикам та буде достатнім для підозрюваного.

Натомість апеляційний суд не погоджується з висновками слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді застави, з огляду на таке.

Так слідчий суддя, приймаючи рішення про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави, не врахував належним чином вимоги ст. 182 КПК України та необґрунтовано визначив такий її розмір, який, на переконання апеляційного суду, не здатний достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Внаслідок чого ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали в суді апеляційної інстанції відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Апеляційний суд зважає, що застава має гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, водночас слід не допускати встановлення такого розміру застави, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави. Тобто, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Положення кримінального процесуального закону та практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави, як обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; даних про особу підозрюваного; встановлені ризики, передбачені статтею 177 КПК України; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Як убачається із ухвали слідчого судді, визначаючи ОСОБА_8 заставу у розмірі 3473400 гривень, що у 1100 разів перевищує максимальний розмір застави, передбачений п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваного у вчиненні особо тяжкого злочину, слідчий суддя врахував тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного та послався на те, що відповідний розмір застави в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та забезпечить подальше імовірне відшкодування підозрюваним завданої шкоди та не буде завідомо непомірним для нього.
При цьому шкода, яка завдана даним кримінальним правопорушенням, визначена на загальну суму 1044090,34 гривень, що в 600 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та становить особливо великі розміри.

Однак, колегія суддів вважає, що зазначені слідчим суддею обставини не вказували на виключений випадок для встановлення розміру застави, який перевищує у 1100 разів максимальний розмір застави, передбачений п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, а визначений розмір застави є завідомо непомірним для підозрюваного ОСОБА_8 та фактично призведе до очевидної неможливості виконання умов цього запобіжного заходу.

Разом з тим, апеляційний суд враховує позицію Європейського суду з прав людини стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, Суд, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, зазначив, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання особи під вартою.
У рішенні Суду Європейського суду з прав людини у справі «Істоміна проти України» (заява №23312/15), Суд виходив з того, що гарантії п. 3 ст. 5 Конвенції стосуються виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків (забезпечення присутності на судовому засіданні), але не відшкодування збитків. Тому застава має встановлюватися з урахуванням особи обвинуваченого, його майна, відносин з особами, які мають забезпечити виконання запобіжного заходу.
Апеляційний суд вважає, що у даному випадку слідчим суддею не враховано майновий стан підозрюваного ОСОБА_8 та його родини, який має доходи лише у вигляді заробітної плати, не має значних активів та в порушення ч. 4 ст. 183 КПК України, без наявності виключних обставин, визначив непомірний для нього розмір застави.
Зазначена позиція апеляційного суду узгоджується з висновками викладеними в 2-ому реченні п. 31 рішення ЄСПЛ «Істоміна проти України» від 13.01.2022, відповідно до якого: хоча національне законодавство дозволяло суду у «виключних випадках» встановлювати більші розміри застави (див. пункт 19), таке рішення мало передбачати ретельний аналіз обставин справи для обґрунтування її «виключного» характеру.
У судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги, проте вказав, що дійсно вважає, обраний слідчим суддею розмір запобіжного заходу у вигляді застави в сумі 3473400 гривень неспіврозмірним та таким, що у даному випадку хоча і зазначений в ч. 1 ст. 176 КПК як більш м`який за суворістю, проте значно погіршує становище підозрюваного ОСОБА_8 з урахуванням і того, що останньому надано п`ятиденний строк для внесення визначеного розміру застави, а у разі її невнесення до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Більш того прокурор зазначив, про те що під час застосування до обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час останнім жодним чином не порушувались покладені на нього обов`язки передбачені ст. 194 КПК України.

Враховуючи встановлене, колегія суддів вважає, що обраний слідчим суддею запобіжний захід у вигляді застави в сумі 3473400 гривень є явно неспіврозмірним та таким, що у даному випадку хоча і зазначений в ч. 1 ст. 176 КПК як більш м`який за суворістю, проте значно погіршує становище підозрюваного ОСОБА_8 , а отже до обвинуваченого ОСОБА_8 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, який на переконання апеляційного суду, здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, апеляційний суд прийшов до висновку про те, що апеляційну скаргу захисника необхідно задовольнити, скасувати ухвалу слідчого судді і постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити та застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час в межах строку досудового розслідування.

Керуючись статтями 7, 9, 24, 183, 184, 194, 370, 376, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,
постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 - ОСОБА_7 - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 17.08.2022, у кримінальному провадженні №0000028, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.01.2020,про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4,5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України- скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_8 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком до 17.10.2022 в межах строку досудового розслідування із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в нічний час з 23:00 до 06:00 години, наступного дня.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 ,обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_8 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення.
Виконання ухвали Одеського апеляційного суду про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_8 , у вигляді нічного домашнього арешту та контроль за його поведінкою покласти на співробітників Ізмаїльський РВП ГУНП в Одеській області.
Строк дії ухвали Одеського апеляційного суду становить до 17.10.2022, тобто в межах строку досудового розслідування.
Копію ухвали для виконання направити до Ізмаїльський РВП ГУНП в Одеській області.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.
Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4