Справа № 755/3180/22
У Х В А Л А

17.05.2022 Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 перевіривши виконання вимог ст.ст. 294, 295-1 КПК України за клопотанням слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.01.2022 за № 0000319, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, установив:

17.05.2022 до слідчого судді цього місцевого суду, у порядку ст.ст. 219, 294, 295-1 КПК України, надійшло указане клопотання слідчого, яке погоджене заступником керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.01.2022 за № 0000319, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Надалі, прокурор групи прокурорів прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 подав до офісу судді звернення про залишення вказаного клопотання без розгляду, з огляду на що слідчий суддя дослідивши матеріали судового провадження, приходить до наступного.

Однією з форм вираження принципу демократичної організації держави у кримінальному судочинстві є змагальність і диспозитивність як загальні засади кримінального провадження.
Згідно зі статтею 22 КПК України змагальність передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими зазначеним Кодексом. У цій же статті закріплено заборону покладення у кримінальному провадженні функцій державного обвинувачення, захисту та судового розгляду на один і той самий орган чи службову особу. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Диспозитивність відповідно до положень статті 26 КПК України полягає в тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, як і суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені до його повноважень зазначеним Кодексом.
З урахуванням того, що діюче кримінальне процесуальне законодавство України,зокрема статті 36, 40 КПК України, передбачають, що прокурор, слідчий здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Зазначена правова норма гарантує незалежність посадової особи органу державного обвинувачення у виборі у визначених законом межах способу здійснення своїх повноважень, в тому числі у прийнятті тих чи інших рішень, що є запорукою їх неупередженості й ефективності.
Процесуальна самостійність прокурора, слідчого і їх свобода нарівні з протилежною стороною у відстоюванні тієї чи іншої правової позиції є чинниками справедливого балансу прав та законних інтересів усіх учасників процесу, а також інших осіб, держави й суспільства.
Завданням слідчого судді відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України, частини п`ятої статті 21 Закону України № 1402-VIII є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою, яка передбачає, в тому числі, чіткий розподіл повноважень і недопустимість заміщення слідчим суддею, як і судом, функцій органів державного обвинувачення та досудового розслідування (див. постанову ВП ВС від 04.04.2019 у провадженні № 11-945сап18).
Тобто, системний аналіз положень КПК України свідчить, що подання того чи іншого клопотання у конкретному кримінальному провадженні є правом особи, а не обов`язком через, що реалізується нею на власний розсуд.

Таким чином, право подачі заяви про залишення такого клопотання без розгляду також являється таким правом, оскільки полягає у вільній реалізації свого права у спосіб передбачений КПК України, чим власне і гарантується незалежність посадової особи органу державного обвинувачення у виборі у визначених законом межах способу здійснення своїх повноважень, в тому числі у прийнятті тих чи інших рішень, що є запорукою їх неупередженості й ефективності.
Щодо питання учинення дії прокурором групи прокурорів, то слід відмітити, що Велика Палата Верховного Суду в справі № 629/847/15-к констатує, що всі прокурори, визначені у групі прокурорів для здійснення процесуального керівництва є взаємозамінні та рівнозначні між собою в межах визначеного кримінального провадження. Відповідно певні дії учиненні в установленому законом порядку одним з прокурорів можуть бути доповнені чи змінені іншим прокурором із числа зазначених у групі і вважається єдиним процесуальним рішенням (дією, документом тощо), що указує на те, що сам заяву про залишення звернення без розгляду заявлений компетентною на те особою у розумінні указаних норм КПК.

З положень ч. 6 ст. 9 вказаного Кодексу випливає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, беручи до уваги положення ст. 7, ч. 2 ст. 8, ч. 5 і ч. 6 ст. 9 КПК України, клопотаннязалишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 1-29, 36, 294, 295-1, 369-372, 376 КПК України, Суд постановив:
клопотання залишити без розгляду.

Ухвала, яка набрала законної сили в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним Кодексом України, є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню на всій території України.

Слідча суддя ОСОБА_5