У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 ,

ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді матеріали кримінального провадження №0002054, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.08.2017 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

встановив:

14.02.2022 до суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 про: залучення до розгляду кримінальної справи №308/13185/17 присяжних; про направлення обвинуваченого ОСОБА_4 в медичний заклад для проходження судово-медичної експертизи для встановлення йому відповідної групи інвалідності; про зміну запобіжного заходу.

Вимоги обґрунтовані тим, що оскільки існує практика застосування суду присяжних іншими судами України за ст. 115 КК України, то слухання справи судом присяжних дозволить суду прийняти законне і обґрунтоване рішення; враховуючи те, що до ОСОБА_4 , з його слів, працівникам поліції були застосовані тортури, що він чотири роки тримається під вартою, має ряд захворювань, обвинуваченому слід призначити судово-медичну експертизу для встановлення групи інвалідності; та як на думку ОСОБА_4 і його захисника тримання під вартою обвинуваченого незаконне і необґрунтоване, то існуючий запобіжний захід йому слід змінити на домашній арешт із забороною залишати житло в нічний період доби.

Питання про зміну запобіжного заходу розглянуто судом 05.04.2022 з постановленням судом відповідної ухвали.

Щодо питань залучення присяжних до розгляду кримінального провадження та направлення обвинуваченого для проходження судово-медичної експертизи для встановлення йому відповідної групи інвалідності суд наголошує наступне.

Так, згідно ч. 3 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних. ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину за ч. 1 ст. 115 КК України, санкція якої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Крім того питання розгляду кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів, або судом присяжних вирішується під час підготовчого провадження, а не під час судового розгляду. Відтак законні підстави для залучення присяжних до розгляду кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. В свою чергу згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження. Однак клопотання про призначення судово-медичної експертизи для встановлення обвинуваченому відповідної групи інвалідності прямо суперечить вимогам ст. 242 КПК України, оскільки не називає та не містить жодної обставини, що має значення для кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яку б мали вирішити експерти. Тому клопотання про призначення судово-медичної експертизи для встановлення ОСОБА_4 відповідної групи інвалідності суперечить вимогам кримінального процесуального закону і задоволенню не підлягає.

Із висновку Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеного в ухвалі від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к видно, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права.

КПК України забезпечує дотримання прав осіб, в тому числі і участь присяжних при розгляді відповідної категорії кримінальних проваджень чи то призначення експертиз, однак не передбачає використання таких можливостей для зловживання процесуальними правами.

В свою чергу, суд вважає, що подання обвинуваченим ОСОБА_4 та його захисником адвокатом ОСОБА_5 клопотань про залучення до розгляду кримінальної справи присяжних та про направлення обвинуваченого в медичний заклад для проходження судово-медичної експертизи для встановлення йому відповідної групи інвалідності, які не відповідають закону, очевидно суперечать нормам КПК України, призводять до невиправданого затягування процесу та, на думку суду, мають ознаки зловживання правом.

З огляду на викладене, суд вважає, що клопотання ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 про залучення до розгляду кримінальної справи присяжних та про направлення обвинуваченого в медичний заклад для проходження судово-медичної експертизи для встановлення йому відповідної групи інвалідності задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 31, 332, 242, 372 КПК України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 №4, подане до суду 14.02.2022 адвокатом ОСОБА_5 , про залучення до розгляду кримінальної справи №308/13185/17 присяжних та направлення підсудного в медичний заклад для проходження судово-медичної експертизи для встановлення групи інвалідності.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1