Ухвала
іменем України

7 вересня 2022 року
м. Київ

справа № 752/26097/19
провадження № 51- 5019 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року,
встановив:
2 вересня 2022 року до Касаційного кримінального суду Верховного суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_4 , в якій вона ставить питання про перегляд зазначеного судового рішення в касаційному порядку, просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким направити матеріали кримінального провадження

№ 0001837 від 7 лютого 2013 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 Кримінального кодексу України в орган досудового розслідування для подальшого розслідування.

Разом з цим ОСОБА_4 у скарзі просить поновити строк на касаційне оскарження вказаного судового рішення, та зазначає, що пропустила строк через те, що отримала ухвалу Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року тільки 29 червня 2022 року

у приміщенні канцелярії Голосіївського районного суду м. Києва, де і розписалася

в журналі про отримання ухвали, і таким чином нею пропущений строк на оскарження

з поважних причин.
Суд, перевіривши доводи, викладені у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження, дослідивши надані скаржником копії матеріалів, дійшов висновку про те, що клопотання про поновлення строку задоволенню не підлягає, а касаційну скаргу слід повернути з таких підстав.
Згідно із ч. 2 ст. 426 Кримінального процесуального кодексу України (далі ? КПК) касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.
За приписами ч. 2 ст. 113 КПК процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу. Вимога про необхідність виконання процесуальних дій у встановлений КПК строк також міститься

у ст. 116 вказаного Кодексу.
Положеннями ч. 1 ст. 117 КПК визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.
Виходячи із системного аналізу норм процесуального права, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.
Відповідно до практики Європейського суду здійснені поза межами встановленого законом процесуального строку провадження у справі чи поза межами встановленого строку застосування певних процесуальних актів дії, у тому числі суду, визнаються незаконними, а отримані при цьому результати таких дій юридично нікчемними.
Як убачається з наявних у Верховному Суді матеріалів строк на касаційне оскарження ухвали апеляційного суду від 20 січня 2022 року сплив 22 квітня 2022 року, касаційна скаргавід скаржника надійшла до Верховного Суду 2 вересня 2022 року (підписана

31 серпня 2022 року), тобто поза межами визначеного процесуальним законом строку на касаційне оскарження.
Наведена ОСОБА_4 підстава пропуску касаційного строку (отримання нею копії судового рішення у приміщенні канцелярії Голосіївського районного суду м. Києва тільки 29 червня 2022 року) не є у цьому провадженні поважною причиною пропуску строку касаційного оскарження з огляду на наступне.
У відповідності з ч. 7 ст. 376 КПК копія судового рішення не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні. Однак, як убачається з ухвали суду апеляційної інстанції і не заперечується скаржником, вона та її представник були присутніми у судовому засіданні суду апеляційної інстанції.
Також, варто зазначити, що ухвала Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року внесена до Єдиного державного реєстру судових рішень 27 січня 2022 року та перебуває у вільному доступі, а скаржник з урахуванням положень, передбачених ч. 2 ст. 426 КПК не є особою, якій надається право на подання касаційної скарги у 3-х місячний строк саме з дня вручення копії судового рішення.

Рішенням Європейського суду з прав людини «Чірікоста і Віола проти Італії» визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.
З урахуванням наведеного ОСОБА_4 зобов`язана була з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням, а з урахуванням наявності рішення у ЄРДР, мала змогу ознайомитися зі змістом цього рішення, в тому числі через свого представника.
Крім того, ОСОБА_4 до своєї касаційної скарги долучає копію ухвали Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року (яка завірена 25 січня 2022 року) разом з супровідний листом від 25 січня 2022 року та конвертом (згідно з відбитком штемпеля) від 26 січня 2022 року.

За таких обставин, на переконання Суду, зі змісту поданого скаржником клопотання не вбачається обґрунтованих підстав для поновлення строку касаційного оскарження.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.
Ураховуючи положення чинного КПК, наведені скаржником причини пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення не можна визнати поважними, у зв`язку з чим відсутні обґрунтовані підстави для задоволення клопотання щодо поновлення цього строку.
З урахуванням наведеного, касаційна скарга ОСОБА_4 підлягає поверненню.
Керуючись ст. 429 КПК України, Суд
постановив:
Відмовити ОСОБА_4 у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року.
Касаційну скаргу скаржника на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3