Провадження № 1-кс/686/7693/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000040,

ВСТАНОВИВ:

23.08.2022 року адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням про скасування арешту майна з мобільного телефону марки REDMI 8 моделі M 198C31G, IMEI НОМЕР_1 та IMEI НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 із двома сім картами «ПрАТ Водафон Україна» (номер НОМЕР_4 та ПрАТ «Київстар» (номер НОМЕР_5 ), флеш картою мікро CD 16Gb марки «ТЕАМ» та силіконовий чохол до телефона, в кримінальному провадженні № 0000040.

Вивчивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали приходжу до висновку, що клопотанням підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів клопотання та наданих слідчому судді матеріалів 04 грудня 2020 року ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду було винесено ухвалу про накладення арешту на майно, яке було вилучено в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 ..

За допомогою правил про підсудність забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК).

Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Таким чином відповідно до чинної редакції вказаної норми територіальна юрисдикція суду визначається територією, в межах якої знаходиться орган досудового розслідування, незалежного від зареєстрованого місцезнаходження органу досудового розслідування як юридичної особи.

Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу, тому слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

22 березня 2018 року законом № 2367-VШ було внесено відповідні зміни до КПК України, які є чинними станом і на сьогодні. Цим законом реєстрацію органу досудового розслідування як юридичної особи як критерій визначення територіальної юрисдикції судів було вилучено. Натомість було встановлено (повернуто) критерій - саме місцезнаходження органу досудового розслідування.

Отже, відповідно до чинної редакції вказаної норми територіальна юрисдикція суду визначається територією, в межах якої знаходиться орган досудового розслідування, незалежного від зареєстрованого місцезнаходження органу досудового розслідування як юридичної особи.

У відповідності до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Згідно із ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і судове слідство) є, окрім інших, слідчі підрозділи органів Державного бюро розслідувань.

Відповідно частин 1 і 4 ст. 9 закону України «Про державне бюро розслідувань» систему ДБР складають центральний апарат, територіальні управління, спеціальні підрозділи, навчальні заклади та науково-дослідні установи.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

З 01 березня 2021 у територіальних управліннях Державного бюро розслідувань почали діяти слідчі підрозділи (відділи), які розташовані у всіх областях України.

Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Хмельницькому фактично здійснюватиме свою практичну діяльність у відібраних адміністративних приміщеннях у м.Хмельницькому, юрисдикція якого поширюється на м.Хмельницький. Це, зокрема, Перший слідчий відділ (з дислокацією у м.Хмельницькому ) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, що знаходиться за адресою: вул.Юхима Сіцінського, 12 у м.Хмельницькому, 29009.

Водночас, у територіальному управлінні ДБР, розташованому у м.Хмельницькому почав діяти слідчий підрозділ (відділ), зокрема, Третій слідчий відділ (з дислокацією у м.Рівному), який знаходиться за адресою: вул. С. Петлюри, 35 у м. Рівне, 33013, тобто фактично розташований в межах територіальної юрисдикції Рівненського міського суду Рівненської області, м. Рівне, вул. Шкільне, 1.

У зв`язку із утворенням у структурі Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, окремих слідчих відділів, які здійснюють свою діяльність самостійно з дислокацією у інших містах України, (крім Першого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Хмельницькому), до підсудності Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької належить розгляд скарг та клопотань слідчими суддями в частині судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, які розслідуються слідчими Першого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Хмельницькому.

При цьому в силу загальної засади кримінального провадження - законність, що регламентована ст. 9 КПК України, - суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 412 КПК України, порушення правил підсудності при розгляді справи є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке у будь-якому разі тягне за собою скасування судового рішення.

Незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Із матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування кримінального провадження

№ 0000040 від 13.03.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.5 ст. 191, ч.2 ст. 364 КК України здійснювалось третім слідчим відділом (з дислокацією у місті Рівному) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Хмельницькому.

Беручи до уваги вказані обставини, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає розгляду в Хмельницькому міськрайонному суді Хмельницької області, оскільки Третій слідчий відділ органу досудового розслідування знаходиться на території м. Рівне, що перебуває під юрисдикцією Рівненського міського суду Рівненської області, м. Рівне, вул. Шкільна, 1.

Враховуючи викладене, суд вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні

№ 0000040, слід повернути ініціатору, що не позбавляє заявника можливості повторного звернення до слідчого судді, в порядку передбаченому КПК України.
Керуючись ст.ст. 7,9, 174 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000040 - повернути останньому.

Ухвала протягом п`яти діб з дня одержання її копії може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду.

Роз`яснити скаржнику, що повернення клопотання не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом.

Слідчий суддя