Справа № 535/484/22
Провадження № 1-кс/535/75/22
УХВАЛА
21 червня 2022 року смт Котельва

Слідчий суддя Котелевського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 розглянув клопотання слідчого СВ ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000326 від 15.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України,

установив:
У провадженні СВ ВП №3 Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000326 від 15.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 15 червня 2022 року близько 08 год 30 хв напроти будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , на блокпосту при перевірці транспортного засобу марки «MERCEDES-BENS» р/н НОМЕР_1 , під керування ОСОБА_4 , в салоні автомобіля виявлено металевий телескопічний кийок, чорного кольору, який останній перевозив без будь-яких дозвільних документів.
21 червня 2022 року до суду надійшло клопотання про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000326 від 15.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, а саме: металевого телескопічного кийка, чорного кольору, розкладного, з написом «5.11 TACTICAL SERIES» та емблемою у вигляді орла та написом «CERTIFIED LSR», який поміщено до сейф пакету SUD 3051415.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження дійшов висновку про повернення прокурору клопотання з таких підстав.
Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Указані вимоги КПК України дізнавачем виконані не в повному обсязі.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частинами 3-6 статті 170 КПК України визначені підстави необхідності арешту майна.
Клопотання не містить визначених підстав та мети для арешту тимчасово вилученого майна.
У клопотанні слідчий вказує, що «метою накладення арешту на вищевказане майно є забезпечення речових доказів, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій», при цьому не зазначає яких саме.
До клопотання не додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання про проведення відповідних експертиз.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 642 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Згідно з ч. 2 ст. 642 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Отже, чинним КПК України визначена можливість арешту майна третьої особи лише за клопотанням прокурора.
Проте, з клопотанням про арешт майна третьої особи звернувся слідчий СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Отже, клопотання підлягає поверненню прокурору з встановленням строку в 72 години з часу отримання даної ухвали для усунення недоліків та приведення його у відповідність з вимогами статті 171 КПК України.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 172, 309, КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого СВ ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000326 від 15.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, повернути прокурору та встановити строк в 72 (сімдесят дві) години з часу отримання даної ухвали для усунення недоліків та приведення клопотання у відповідність з вимогами ч. 2 ст. 171 КПК України.
Роз`яснити, що тимчасово вилучене майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого строку, а у разі звернення в межах встановленого строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1