Справа № 932/2439/22
Провадження № 1-кс/932/1206/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 травня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Кривий Ріг, громадянин України, не одружений, утриманців не має, офіційно не працює, має середню освіту, місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, зокрема вироком Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 02.07.2021 за ч.1 ст.185 КК України до 1 року обмеження волі, на підставі ст.75 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік,

в межах кримінального провадження, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000266 від 15.04.2022 за ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
до слідчого судді звернувся слідчий СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтуванням заявленого клопотання слідчий зазначає, що 10.05.2022, близько 21:30 год. ОСОБА_4 , в умовах воєнного стану, повторно, застосував до ОСОБА_7 насильство, яке не є небезпечним для життя та здоров`я, а саме наніс декілька ударів рукою в область грудної клітини та ногами в область голови, чим спричинив потерпілому тілесні ушкодження у вигляді забоїв, садна м`яких тканин голови, гематоми голови, забою правого плечового суглобу. Після чого викрав зі штанів потерпілого 600 грн., мобільний телефон Xiomi Redmi Note 9 та зник з місця скоєння злочину.

Дії підозрюваного кваліфіковані за ч.4 ст.186 КК України.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру та щодо нього існують ризики переховування від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливу на потерпілого, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчий вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, у клопотанні слідчий просить визначити заставу в сумі 59 тис.грн.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, навела пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Підозрюваний визнав підозру повністю, вказав, що був в стані алкогольного сп`яніння, розкаюється. Вказав, що проживає в АДРЕСА_2 з ОСОБА_8 , якому платить за житло 300 грн. в місяць. По вечорах працює на ринку «Озерка», отримує 300 грн. за один раз. Вказав, що кошти на заставу у нього відсутні, просив обмежитися домашнім арештом, можна й цілодобово.

Захисник вказав, що реалізація ризиків є малоймовірною, просив обмежитися домашнім арештом.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, заперечення підозрюваного, захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру, 11.05.2022, за №0000642, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого за ч.4 ст.186 КК України.

11.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.186 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаним з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинений повторно, у період воєнного стану.

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення слідчим надано наступні докази: протокол огляду місця події згідно якого ОСОБА_4 видав працівникам поліції викрадений мобільний телефон; протокол допиту потерпілого та протокол пред`явлення особи для впізнання за якими потерпілий впізнав підозрюваного, як особу, що вчинила відносно нього грабіж; протокол огляду викраденого мобільного телефону; довідку КНП МКЛ №16 ДМР у якій вказано діагноз ОСОБА_7 : забої, садна м`яких тканин голови, гематома голови, забої правого плечового суглобу.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування є вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

За приписами ч. 1, 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відтак, враховуючи санкцію ч.4 ст.186 КК України та попередню судимість, до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя приймає до уваги, що надані стороною обвинувачення докази про причетність підозрюваного до злочину є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (позбавлення волі на строк від семи до десяти років), охоплення підозрюю застосування насильства до потерпілого, відсутність доведеного факту отримання підозрюваним законного доходу, відсутність доведених будь-яких соціальних зв`язків, що вік та стан здоров`я підозрюваного не перешкоджають реалізації ризиків, на всій території України введено режим воєнного стану, підозрюваний засуджений 02.07.2021, вироком Кіровського районного суду м. Дніпропетровська за ч.1 ст.185 КК України до 1-го року обмеження волі, на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік.

Відтак, можна ствердити, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з високим ступенем ймовірності вчинити інший корисливий злочин.

Ризик впливу на потерпілого немотивований.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Враховуючи вищевказане та дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, враховуючи підозру у застосуванні насильства до потерпілого та переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, які очевидно переважають в даному випадку принцип поваги до особистої свободи, слідчий суддя приходить до висновку, що перебування підозрюваного під вартою, на даному етапі розслідування, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

За приписами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

За приписами ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи майновий стан підозрюваного, відсутність мотивів та доказів з боку сторони обвинувачення про необхідність та можливість визначення застави у більшому розмірі, слідчий суддя визначає мінімальний розмір застави, який передбачено законом.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовільнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Взяти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під варту негайно, в залі суду.

Визначити заставу в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 49 620 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Строк дії ухвали до 05.07.2022.

Повний текст ухвали складено та оголошено 16.05.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1