Справа № 713/646/22
Провадження №1-кс/713/85/22
УХВАЛА
іменем України

13.04.2022 м. Вижниця
Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретарки судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця клопотання слідчого СВ Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000133 від 11.04.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , громадянина України, з освітою повною загальною середньою, не працюючого, не одруженого, раніше судимого вироком Путильського районного суду Чернівецької області від 12.02.2015 року за ст.121 ч.1, ст.119 ч.1 ст.70 КК України до 6 років 6 місяців позбавлення волі, ухвалою Крижопільського районного суду Вінницької області від 22.02.2019 року звільненого умовно-достроково на 2 роки 1 місяць 19 днів від подальшого відбування покарання, ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області від 20.04.2021 року звільнено від кримінальної відповідальності за ст.263 ч.1 КК України на підставі ст.263 ч.3 КК України, у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Вижницького РВП ОСОБА_6 звернувся в суд з клопотанням, погодженим прокурором Вижницької окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У клопотанні вказував, що 07.04.2022 року (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), ОСОБА_4 переслідуючи умисну корисливу мету, направлену на таємне викрадення чужого майна, в період ведення на території України воєнного стану, вступив в попередню злочинну змову з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителем АДРЕСА_2 , перебуваючи в АДРЕСА_3 , проникли до житлового будинку в якому на даний час ніхто не проживає та який належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , звідки викрали масляний радіатор марки «WildWind» потужністю 1,5 кіловат, вартістю 2000,00 грн. та електричний камін «WildWind» потужністю 2,5 кіловат, вартістю 2000,00 грн., після чого разом з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, розпорядившись викраденим на власний розсуд, чим завдали потерпілому ОСОБА_9 матеріальної шкоди в сумі 4000,00 грн.

Зазначав, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

11.04.2022 року о 16.10 год. ОСОБА_4 затриманий в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

12.04.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Стверджував, що під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме, що ОСОБА_4 перебуваючи на волі може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки покарання за вчинений злочин, передбачений у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, також в у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, оскільки останній непрацевлаштований та неодружений; незаконно впливати на потерпілого та свідків, про місце проживання яких йому відомо, та які проживають в одному населеному пункті; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час досудове розслідування триває, не проведено всіх запланованих слідчих та процесуальних дій, зокрема і не проведені всі експертні дослідження.

Обрання більш м`якого запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 не забезпечать його належної процесуальної поведінки.

Просив обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 просив застосувати домашній арешт.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 просила відмовити в задоволенні клопотання та застосувати цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, документів, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У ході розгляду клопотання з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000133 від 11.04.2022 року встановлено, що 07.04.2022 року (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), ОСОБА_4 переслідуючи умисну корисливу мету, направлену на таємне викрадення чужого майна, в період ведення на території України воєнного стану, вступив в попередню злочинну змову з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителем АДРЕСА_2 , перебуваючи в АДРЕСА_3 , проникли до житлового будинку в якому на даний час ніхто не проживає та який належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , звідки викрали масляний радіатор марки «WildWind» потужністю 1,5 кіловат, вартістю 2000,00 грн. та електричний камін «WildWind» потужністю 2,5 кіловат, вартістю 2000,00 грн., після чого разом з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, розпорядившись викраденим на власний розсуд, чим завдали потерпілому ОСОБА_9 матеріальної шкоди в сумі 4000,00 грн.

11.04.2022 року о 16.10 год. ОСОБА_4 в порядку ст.208 КПК України було затримано за підозрою у вчиненні злочину.

12.04.2022 року о 14.13 год. ОСОБА_4 в присутності захисника ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Копію клопотання ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 отримали 12.04.2022 року о 14.14 год.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно даних копії повідомлення про підозру та з доданих до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, а зокрема з: витягу з ЄРДР №0000133 від 11.04.2022 року, протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від ОСОБА_9 , датованого 11.04.2022 року, протоколу огляду місця події від 11.04.2022 року, протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 від 11.04.2022 року, протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 11.04.2022 року вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Також прокурором доведено обставини, передбачені п.2 ч.1 ст.194 КПК України, а саме наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 цього Кодексу, зокрема, що ОСОБА_4 буде мати можливість:

переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років;

незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_9 ;

перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час досудове розслідування триває, не проведено всіх запланованих слідчих та процесуальних дій, зокрема: не проведені всі експертні дослідження.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.185 КК України відповідно до вимог ст.12 КК України є тяжким злочином.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Суд враховує положення ст.178 КПК України, а також те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, ОСОБА_4 раніше судимий, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, вагомість наявних доказів про вчинене кримінальне правопорушення підозрюваним.

Слідчий суддя враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, раніше судимий, не одружений, офіційно не працює, вагомість наявних доказів про вчинення злочину підозрюваним.

Вказані обставини у своїй сукупності виключають застосування до підозрюваного ОСОБА_4 інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином прокурором доведено обставини, передбачені пп.1, 2, 3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме:

наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України;

наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 цього Кодексу, зокрема, що ОСОБА_4 буде мати можливість: переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

За вказаних обставин слідчий суддя дійшов до висновку про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Згідно ст.197 ч.1, ч.2 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Таким чином задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи відсутність доказів того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється, вчинений із застосуванням насильства чи погрози його застосування, не спричинив загибель людини, запобіжний захід у вигляді застави йому раніше не обирався і не був порушений, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Так, згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , зокрема те, що він раніше судимий, не одружений, не працює, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до норм ч.3 ст.183 та ч.5 ст.194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 202, 206, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (Шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання з 11 квітня 2022 року.

Строк дії ухвали - до 09 червня 2022 року включно.

Розмір застави визначити у межах 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 74430,00 грн. (Сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять гривень 00 коп.) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися з с. Мигове Вижницького району Чернівецької області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Вижницького районного суду Чернівецької області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_10