КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3
при секретарі судових засідань ОСОБА_4
за участю сторін:
прокурора ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
обвинуваченого ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_8 , адвоката ОСОБА_6 , про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Дарницького районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року,

в с т а н о в и л а:

Вироком Дарницького районного суду міста Києва від 05 червня 2020 року ОСОБА_7 визнано винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.289, ч.1 ст.28, ч.1 ст.187 КК України та призначено покарання:

- за ч. 3 ст. 289 КК України із застосуванням ч.1 ст.69 КК України п`ять років позбавлення волі без конфіскації майна;
- за ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 187 КК України - три роки шість місяців позбавлення волі;
На підставі ч. 1 ст. 70 КК України, шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим, ОСОБА_7 призначено остаточне покарання за сукупністю злочинів п`ять років позбавлення волі без конфіскації майна та на підставі ст. 75 КК України його звільнено від відбування призначеного покарання з випробуванням, з іспитовим строком три роки.

На вирок суду захисник обвинуваченого ОСОБА_8 , адвокат ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу.
Також, адвокат ОСОБА_6 ставить питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження вироку Дарницького районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року.

В обґрунтування своїх вимог адвокат зазначає, що він не приймав участі у розгляді кримінального провадження судом першої інстанції, договір про надання правової допомоги між ним та обвинуваченим ОСОБА_7 було укладено 01 грудня 2021 року, а з матеріалами справи адвокат ознайомився 03 грудня 2021 року.
За наведеного, ОСОБА_6 просить визнати причину пропуску строку на оскарження вироку Дарницького районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року поважною та поновити його.

Заслухавши доповідь судді, пояснення обвинуваченого та його захисника, які підтримали клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження вироку суду і просили його задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення вказаного клопотання, дослідивши матеріали провадження, перевіривши доводи клопотання, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на вирок подається через суд, який його ухвалив, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. Якщо вирок суду було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Також, нормами чинного КПК України передбачено, що строк підлягає поновленню, у разі, якщо судом буде встановлено поважність причин його пропуску.
Таким чином, особа, яка порушує питання про поновлення пропущенного строку на оскарження рішення суду, повинна довести наявність поважних причин, що завадили своєчасному зверненню до суду з апеляційною скаргою.

При цьому, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03 квітня 2008 року «Пономарьов проти України» зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі сплином значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушувати принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип юридичної визначеності.

Вирок Дарницького районного суду м. Києва було ухвалено 05 червня 2020 року за участю сторін, в тому числі обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника, адвоката ОСОБА_9 .
Вказаний вирок було оскаржено прокурором в апеляційному та касаційному порядку.
Постановою Верховного Суду від 07 жовтня 2021 року касаційну скаргу прокурора задоволено, ухвалу Київського апеляційного суду від 03 грудня 2020 року про залишення апеляційної скарги прокурора без задоволення, а вироку місцевого суду без зміни, було скасовано та призначено новий розгляд в суді апеляційної інстанції.
Справа надійшла з Верховного суду до Київського апеляційного суду 22 жовтня 2021 року та була призначена до розгляду на 08 грудня 2021 року, про що були повідомлені учасники провадження, в тому числі обвинувачений і його захисники.
При цьому, судове провадження, як в суді першої інстанції, так і під час перегляду судових рішень в апеляційному і касаційному порядку здійснювалося за участі обвинуваченого та його захисників, а отже, сторона захисту протягом усього цього часу була обізнана про стан кримінального провадження та мала можливість на оскарження вироку суду першої інстанції.
Таким чином, доводи клопотання захисника ОСОБА_6 з приводу того, що ним було укладено з ОСОБА_7 договір про надання правової допомоги лише в 01 грудня 2021 року, у зв`язку з чим він не мав можливості оскаржити вирок суду першої інстанції раніше, колегія суддів вважає такими, що не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку на оскарження вказаного рішення суду, оскільки до 01 грудня 2021 року права обвинуваченого на захист не порушувалися, у нього були укладені угоди про надання правової допомоги з декількома адвокатами і сторона захисту мала можливість оскаржити вирок суду у визначений КПК України строк.

За наведеного, приймаючи до уваги проміжок часу з якого було ухвалено вирок судом першої інстанції, те, що сторона захисту приймала участь на всіх стадіях судового провадження, була обізнана про стан кримінального провадження та мала можливість подати апеляційну скаргу вчасно, колегія суддів вважає не переконливими доводи захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , щодо поважності причин пропуску строку на оскарження вироку Дарницького районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року, у зв`язку з чим не вбачає підстав для його поновлення, що відповідності до вимог ст. 399 КПК України є підставою для повернення поданої ним апеляційної скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 395, 399 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Відмовити захиснику обвинуваченого ОСОБА_8 , адвокату ОСОБА_6 , в поновленні строку на апеляційне оскарження вироку Дарницького районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року.
Апеляційну скаргу з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.
Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку протягом трьох місяців з моменту її проголошення.

Судді:

______________________ ____________________ _____________________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3