Справа № 946/4241/22
Провадження № 1-кс/946/1757/22
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2022 року слідчий суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Артемівський, Свердловської області, Російської Федерації, громадянина України, росіянина за національністю, з середньою освітою, офіційно не працюючого, офіційно не одруженого, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. ст. 88-91 КК України, є таким, що не має судимості, проте раніше притягувався до кримінальної відповідальності:
- 22.08.2007 Ізмаїльським міським судом Одеської області кримінальне провадження закрито на підставі ст. 7 КПК України;
- 23.11.2011 Ізмаїльським районним судом Одеської області за ч. 1 ст. 309 КК України до позбавлення волі строком на 1 рік, на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з випробувальним терміном строком на 1 рік. На підставі постанови Київського районного суду м. Одеси від 06.12.2012 знятий з обліку 31.01.2013 у зв`язку із закінченням іспитового строку;
- 24.09.2013 Київським районним судом м. Одеси за ч. 1 ст.185 КК України призначено штраф у розмірі 850 грн.;
- 02.12.2015 Київським районним судом м. Одеси за ч. 1 ст. 186, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ст. 70 КК України до позбавлення волі строком на 2 роки. Звільнений 06.07.2017 у зв`язку із відбуттям строку покарання;
- на теперішній час в Ізмаїльському міськрайонному суду Одеської області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000322 від 09.04.2022 відносно ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 185 КК України,
підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділом Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке 22.03.2022 внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000541 від 13.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що в період дії на всій території України воєнного стану, введеного з 07.03.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ та продовженого з 26.03.2022указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженого Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ, продовженого з 25.04.2022 указом Президента Українивід 18.04.2022 № 259/2022, затвердженого Законом України від 21.04.2022 № 2212-ІХ та продовженого з 25.05.2022 указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022, затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, ОСОБА_5 знову підозрюється у вчинені корисливого злочин за наступними обставинами 07.06.2022, приблизно о 11:05 годині, знаходячись у торгівельному приміщенні магазині «Продукти 1046» ТОВ «АТБ-маркет», розташованого за адресою: Одеська область, м. Ізмаїл, вул. Пушкіна, 55, переконавшись у відсутності осіб, у власності чи під охороною яких перебуває майно що реалізується, а також, що за його діями ніхто не спостерігає і вони є непомітними для сторонніх осіб, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна (крадіжки), діючи умисно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, шляхом вільного доступу, підійшов до торгівельної вітрини, звідки таємно викрав: 2 м`які упаковки розчинної сублімованої кави торгової марки «Якобз Монарх», з яких одна упаковка вагою 200 грам вартістю 215 гривень 52 копійок та друга упаковка кави вагою 300 грам вартістю 300 грам вартістю 321 гривень 84 копійок, після чого з викраденим майном залишив місце вчинення кримінального правопорушення розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Своїми злочинними діями ОСОБА_5 , заподіяв магазину «Продукти-1046» ТОВ «АТБ-маркет» майнову шкоду на загальну суму 537 гривень 36 копійки.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за ознаками таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене, в умовах воєнного стану.

Слідчим 24.06.2022 повідомлено про підозру ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Як посилається слідчий у своєму клопотанні, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, переховуватися від органів досудового розслідування та суду усвідомлюючи неминучості покарання, вчинити інше кримінальне правопорушення, виникла необхідність у застосуванні відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні слідчий підтримав заявлене клопотання, просив його задовольнити. Зазначив, що ОСОБА_5 вчинив злочин знаходячись на домашньому арешті згідно ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду від 09.06.2022р.

Прокурор в судовому засіданні просив задовольнити клопотання слідчого. Зазначив, що наявні всі підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку із обґрунтованістю підозри та підтвердженням наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні себе винним визнав. Зазначив, що розгляд клопотання залишає на розгляд суду. Злочин скоїв, оскільки немає грошей на життя та їжу.

Вивчивши матеріали клопотання, матеріали кримінального провадження, заслухавши учасників кримінального провадження, приймаючи до уваги мету та підстави застосування запобіжного заходу, передбачені ст.177 КПК України, а також оцінивши в сукупності всі обставини, передбачені ст.178 КПК України, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні слідчого відділу Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 13.06.2022 за №0000541 від 14.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчим 24.06.2022 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення від 13.06.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_8 та іншими доказами у сукупності.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у тому числі, приймаються до уваги, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, наявність судимості, тощо.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини справа "Нечипорук і Йонкало проти України" термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає «наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин» (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34). Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Слідчий суддя приходить до висновку, що за даних обставин, на даній стадії кримінального провадження достатньо доказів, що свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Підставою для обрання до підозрюваного запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків передбачених п.п.1,3, 5 ст.177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та суду усвідомлюючи неминучості покарання, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд оцінює в сукупності всі обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів у матеріалах кримінального провадження, що вказують на причетність до вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а саме покарання у вигляді позбавлення волі строком до восьми років; вік та стан здоров`я підозрюваного не перешкоджають застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; відсутність у підозрюваного постійного місця роботи та міцних соціальних зв`язків.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови достатньої вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

На думку слідчого судді, доведеним є ризики, передбачені п.п. 1,3, 5 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Існування зазначених ризиків доведено наявними об`єктивними даними, здобутими під час досудового розслідування.

Слід зазначити, що найбільш значущою гарантією прав людини, встановленою ст.29 Конституції України, є право на свободу та особисту недоторканність. Відповідно до цієї статті передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 5 Конвенції, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури встановленої законом: п.с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчинені нею правопорушення, або обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи

Так, ризик переховування від органів досудового розслідування або суду цілком можливий, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, підозрюваний може спробувати переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнути відповідальності та покарання за вчинений злочин.

Ризик можливості вчинення іншого кримінального правопорушення підтверджується тим, що ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду від 02.05.2022 відносно ОСОБА_5 , обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 09.06.2022 продовжено до 07.08.2022р., проте останній, будучі обізнаним, що до нього застосовано вже запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вчинив аналогічне кримінальне правопорушення, а тому вказане свідчить, що обвинувачений на шлях виправлення не став, систематично вчиняє кримінальні правопорушення та у зв`язку з цим існує ризик повторного вчинення кримінального правопорушення, для запобігання якого вже недостатньо застосування такого запобіжного заходу як домашній арешт.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на доведення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, з огляду на наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, а також зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та встановлення неможливості запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, не встановлено.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи положення ч.4 ст.183 КПК України, суд вважає за необхідне визначати розмір застави.

Строки запобіжного заходу не можуть перевищувати строків досудового слідства, в зв`язку з чим запобіжні заходи можуть бути застосовані відповідно до строку закінчення досудового слідства.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі "Ізмаїльський слідчий ізолятор" до 22 серпня 2022 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 22 серпня 2022 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 74430 (сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять) гривень (30 х 2481 грн. = 74430 грн.).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком до 22 серпня 2022 року, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі Ізмаїльського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явитися за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошено 29.06.2022р. о 15:00 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1