Справа № 449/545/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2022 м.Перемишляни

Перемишлянський районний суд Львівської області в складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 , з участю cекретаря судового засідання ОСОБА_2 , в.о. начальника Перемишлянського відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області - ОСОБА_3 , слідчого СВ відділення поліції № 2 Львівського РУП № 2 ГУНП у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , (власника та фактичного користувача майна) підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Перемишляни клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Перемишлянського відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області - ОСОБА_8 про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000080, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

слідчий СВ відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_9 звернулася з клопотанням до слідчого судді Перемишлянського районного суду Львівської області, погодженим з прокурором Перемишлянського відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області - ОСОБА_8 про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000080, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, в якому просить: накласти арешт на майно, а саме предмет конструктивно схожий на ніж сірого кольору, власником якого є ОСОБА_5 .
Клопотання обгрунтовують тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 21.06.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у приміщенні адмінбудівлі Великоглібовецького старостинського округу, що в селі Великі Глібовичі, вул. Шкільна, наніс один удар в область обличчя ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительці АДРЕСА_1 , після чого заволодів мобільним телефоном останньої та втік. Звертають увагу, що 21 червня 2022 року проведено огляд місця події, а саме за адресою: с. Великі Глібовичі на польовій дорозі де ОСОБА_5 добровільно в присутності понятих надав предмет конструктивно схожий на ніж сірого кольору( саме яким погрожував працівникам поліції) який було вилучено. Стверджують, що на даний час встановлено, що виявлене та вилучене майно саме по собі та в сукупності з іншими документами має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, є речовими доказами у кримінальному провадженні, не становить собою і не включають до себе речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.
Прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити з підстав зазначених у ньому.
Власник та фактичний користувач тимчасово вилученого майна - ОСОБА_5 та захисник - ОСОБА_6 не заперечували щодо накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно із витягом із Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000080 від 21 червня 2022 року, до ЄРДР внесено відомості, про вчинення кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією діяння за ч.4 ст. 186 КК України.
Як вбачається із Протоколу огляду місця події, 21 червня 2022 року, проведено огляд місця події на польовій дорозі у с.Великі Глібовичі, під час якого ОСОБА_5 добровільно в присутності понятих надав предмет конструктивно схожий на ніж сірого кольору (саме яким погрожував працівникам поліції), який було вилучено.
Постановою слідчого СВ відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 21.06.2022 року, предмет конструктивно схожий на ніж сірого кольору, який був вилучений в ході проведення огляду місця події 21.06.2022 р., на польовій дорозі у с.Великі Глібовичі, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000080 від 21 червня 2022 року.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Слід також зазначити, що відповідно до ч.5 ст.237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження та речей, вилучених з обігу.
Згідно п. 4 Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду затверджений Наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служба безпеки України, Верховного суду України, Державної судової адміністрації України від 27.08.2010 № 51/401/649/471/23/125, до вилучених з обігу належать: предмети, придбання і використання яких здійснюється за особливими дозволами і вичерпний перелік яких визначений законодавством України; предмети, виготовлення, придбання, зберігання, збут і розповсюдження яких забороняється законодавством; документи, визначені законодавством та іншими нормативними актами.
Таким чином, слідчий суддя враховує, що слідчим належним чином обґрунтована правова підстава для арешту майна, дане майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, а також те, що матеріали клопотання свідчать про наявну обґрунтовану підозру у вчиненні суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.
Клопотання про арешт майна подано у визначений КПК України строк.
Зважаючи на викладене та беручи до уваги те, що арешт зазначеного в клопотанні майна, а саме: предмета конструктивно схожого на ніж сірого кольору, власником якого є ОСОБА_5 , є необхідним для досягнення його завдання (запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення цих речей) та мети застосування (необхідності їх збереження), а також з огляду на та не, що це майно у визначеному законом порядку визнано речовим доказом, тому клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Перемишлянського відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області - ОСОБА_8 про накладення арешту на майно, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000080 від 21 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме:
-предмет конструктивно схожий на ніж сірого кольору, власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1