ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3882/22
провадження № 1-кс/753/683/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" квітня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 15 листопада 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003388, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15 частиною четвертою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Голоби, Ковельського р-ну, Волинської обл., громадянина України, українця, неодруженого, освіта середня, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15 частиною четвертою статті 185 КК України
ВСТАНОВИВ:
14 квітня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 15 листопада 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003388, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15 частиною четвертою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 14 квітня 2022 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0003388 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 листопада 2021 року за ознаками злочину, передбаченого частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15 частиною четвертою статті 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи раніше притягнутим до кримінальної відповідальності, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та повторно вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.
Так, ОСОБА_5 , 14 листопада 2021 року близько 02 год. 00 хв., за адресою: м. Київ, пр-т. Григоренка, 16, діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, з метою таємного викрадення чужого майна, проник до автомобіля марки «Мерседес Віто» д.н.з. НОМЕР_1 яке перебуває у користуванні ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна ОСОБА_5 , приблизно о 02 год. 00 хв., розірвав плівку багажного відділення вищезазначеного автомобіля, де впевнившись та переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно протиправно викрав PS контроллер «NATIVE INSTRUMENTS TRAKTOR SZ MK-Z» вартістю 4000 грн. та захисний кейс марки «Odissei» вартістю 4000 грн
Після чого ОСОБА_5 , таємно викравши вказане майно, з місця вчинення злочину зник, яким в подальшому розпорядився на власний розсуд, завдавши матеріального збитку ОСОБА_7 на загальну суму 8000 грн. 00 коп.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у сховище, тобто злочин, передбачений частиною третьою статті 185 КК України.
Крім того, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 12 квітня 2022 року приблизно о 18 годині 25 хвилин перебуваючи у приміщенні магазину «ТРАШ», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Ахматової, 14А, де здійснює свою господарську діяльність ТОВ «ТРАШ» (), у ОСОБА_5 виник умисел на повторне, таємне викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , продовжуючи знаходитись у приміщенні магазину «ТРАШ» за вищевказаною адресою, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою обернення чужого майна на свою користь та особистого збагачення, переконавшись та, вважаючи, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу взяв з торгівельних полиць майно що належить ТОВ «ТРАШ», а саме: ікру форелі «ForellenKaviar» у кількості 4 шт. загальною вартістю 703 грн. 33 коп. без ПДВ, які поклав до внутрішньої кишені куртки у яку був одягнутий.
Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, ОСОБА_5 утримуючи при собі викрадений товар, пройшов через касову зону магазину та сигнальні рамки, не розрахувавшись за нього та направився до виходу з магазину, тим самим виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, однак злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, оскільки був зупинений працівниками охорони вказаного магазину разом з майном, яке намагався викрасти.
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні закінченого замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану, тобто злочин, передбачений частиною другою статті 15 частиною четвертою статті 185 КК України.
Крім того, ОСОБА_5 є особою, яка раніше вчиняла правопорушення, передбачене статтею 185 КК України.
Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення.
У зв`язку з чим у клопотання слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України. Заперечував проти альтернативного запобіжного заходу який може бути застосований до підозрюваного застава, оскільки у іншому кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 за частиною третьою статті 185 КК України, яке наразі знаходиться га розгляді у Дарницькому районному суді м. Києва, за підозрюваного була внесена застава, проте він порушив покладені у зв`язку з цим на нього обов`язки та не приходив на судові засідання.
В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він усвідомлюючи міру покарання за вчинене нею кримінальне правопорушення, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, враховуючи те, що на даний час в України введено воєнний стан, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, зауважив, що підозрюваний притягнутий до кримінальної відповідальності (обвинувальний акт відносно нього за частиною третьою статті 185 КК України надіслано до Дарницького районного суду м. Києва 19 березня 2022 року). Також прокурор у судовому засіданні зазначив, що дарницьким районним судом м. Києва неодноразово виносились ухвали про привід підозрюваного у іншому кримінальному провадженні, у зв`язку з його неявкою у судові засідання.
Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.
Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.
Ризиком того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має належних засобів для існування, міцних соціальних зв`язків. Крім того, у провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження відносно підозрюваного саме за частиною тертою статті 185 КК України. Ризиком впливу на свідків та потерпілих прокурором зазначено те, що свідки та потерпілі безпосередньо на цей час судом не допитані.
Також, на думку прокурора, необхідно врахувати обставини, передбачені статтею 178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частинами третьою, четвертою статті 185 КК України, соціальні зв`язки підозрюваного, відсутність у нього постійного офіційного місця роботи, майновий стан.
Під час досудового слідства не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору.
Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що прокурором необґрунтовано ризики переховування від органів досудового розслідування та впливу на свідків і потерпілого, не надано доказів того, що ОСОБА_5 не з`являвся за викликом у судові засіданні та що до нього виносились ухвали про привід до суду. У підозрюваного наявні міцні соціальні зв`язки, оскільки він спільно проживає із дівчиною, має з нею спільну дитину, а також на його утриманні знаходяться 4 дитини дівчини, які проживають з ними. Крім того, зауважив, що підозра за частиною четвертою статті 185 КК України є необґрунтованою, оскільки матеріали справи не містять належних доказів вартості викраденого майна у ТОВ «ТРАШ». Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні визнав факт вчинення ним кримінального правопорушення, як 14 листопада 2021 року так і 12 квітня 2022 року, вказав, що вчинив крадіжки, бо були потрібні гроші на харчування дітей. Просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до нього запобіжний захід у вигляду нічного домашнього арешту, оскільки має працювати щоб забезпечити малолітню дитину. Крім того, вказав, що не порушував покладених на нього обов`язків, оскільки один раз не з`явився до суду, бо зламав руку, а 25 лютого 2022 року суд був зачинений.
Вислухавши прокурора, захист, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.
У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0003388 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 листопада 2021 року за ознаками злочину, передбаченого частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15 частиною четвертою статті 185 КК України.
12 квітня 2022 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.

13 квітня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15 частиною четвертою статті 185 КК України.
В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:
- протоколом прийняття заяви про вчинення злочину;
- протоколом огляду місця події;
- протоколом затримання у порядку ст. 208 КПК України;
- протоколом огляду відеозапису;
- протоколами допиту свідків;
- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності
Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.
Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що підозрюваний міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.
Крім того, факт вчинення крадіжки у судовому засіданні не заперечував підозрюваний.
Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15 частиною четвертою статті 185 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною четвертою статті 185 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно із пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки, він офіційно непрацевлаштований, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, на цей час у країні введено воєнний стан. Суд критично відноситься до твердження підозрюваного та захисника про те, що міцність соціальних зв`язків підтверджується наявність малолітньої дитини, та 4 х дітей дружини на утриманні, оскільки наявність у підозрюваного на утриманні 5-тьох дітей не було для нього стримуючим фактором до вчинення крадіжок.
Вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований та будучи притягнутим до кримінальної відповідальності за частиною третьою статті 185 КК України у 2021 році знову майже одразу після звільнення під заставу в іншому кримінальному провадженні, двічі вчинив аналогічні кримінальні правопорушення. Крім того, підозрюваний зазначив, що вказані злочини вчинив через важкий майновий стан (відсутність коштів) та необхідність забезпечення дітей. Поряд з цим підозрюваний вказав, що до введення в України воєнного стану неофіційно працював на будівництві.
Ризик впливу на свідків та потерпілих прокурором необґрунтовано, з огляду на те, що свідками крадіжки з магазину є працівники (охоронці) цього магазину, факт крадіжки зафіксовано на допомогою камер спостереження та підозрюваний не заперечує факту крадіжки. Щодо потерпілого ОСОБА_7 прокурором необґрунтовано ризик впливу на нього підозрюваного.
Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція частини четвертої статті 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до восьми років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частинами третьою, четвертою статті 185 КК України, а також те, що підозрюваний не працює та має важкий майновий стан.
Доводи захисту щодо необґрунтованості підозри за частиною четвертою статті 185 КК України з огляду на те, що матеріали справи не містять належних доказів щодо вартості викраденого майна, суд оцінює критично, з огляду на те, що ОСОБА_5 інкриміновано саме частину четверту статті 185 як вчинення кримінального правопорушення під час діє воєнного стану.
Згідно із частиною першою статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як тримання під вартою (пункти 1, 5 частини першої статті 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.
Встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно підозрюваного підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В той же час, під час судового засідання не встановлено обставин можливості застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як нічний домашній арешт, оскільки враховуючи введений в Україні воєнний стан, а також особистість підозрюваного, такий запобіжний захід не будуть дієвим. Крім того, стороною захисту та підозрюваним окрім слів не було надано суду жодного доказу щодо того, кому належить на праві власності квартира, за місцем знаходження якої просила суд застосувати арешт, чи не заперечують власники щодо такого запобіжного заходу саме за місцем знаходження їх власності та чи не буде такий запобіжний захід порушувати їх права на вільне користування та розпорядження своїм майном.
Також під час обрання запобіжного заходу судом враховується той факт, що після тривалого перебування під вартою в іншому кримінальному провадженні та звільненні під заставу у розмірі 45400 грн, ОСОБА_5 не зважаючи на відсутність вироку щодо нього в іншій справі, знову вчинив 2 аналогічні злочини.
Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 15 листопада 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003388, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15 частиною четвертою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на шістдесят днів підлягає задоволенню.
При цьому суд зазначає, що строк тримання під вартою 60 днів рахується з моменту фактичного затримання підозрюваного, а саме з 12 квітня 2022 року з 18:40 год.
Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Судом не встановлено обставин, визначених в частині четвертій статті 183 КПК України, які б не дозволяли визначити підозрюваному заставу одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи зазначене, з огляду на майновий стан підозрюваного, відсутність у нього офіційного місця роботи, зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, визнає факт вчинення кримінального правопорушення (крадіжки), з огляду на розмір матеріального збитку, завданого потерпілим, враховуючи те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, з огляду на те, що підозрюваний у іншому кримінальному провадженні був звільнений з під варти у зв`язку із внесенням застави у розмірі 45400 грн, після чого вчинив знову 2 крадіжки, зважаючи на приписи пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, суд визначає підозрюваному заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_5 13 квітня 2022 року було відповідно до вимог статей 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 185, частиною другою статті 15 частиною четвертою статті 185 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав підозрюваного. Судом також перевірено, що підозрюваного затримали в порядку статей 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.
Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 10 червня 2022 року до 18:40 год.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 124050 грн.

В разі внесення застави застоводавцем (підозрюваним, або іншою фізичною чи юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_5 з під варти та покласти на нього наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити до 10 червня 2022 року включно.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено 18 квітня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1