Провадження № 1-кс/761/456/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2022 року місто Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засідання скаргу адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Центрального апарату Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:
В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 подана в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 23.11.2021.

Зі змісту скарги вбачається, що адвокатом ОСОБА_3 23.11.2021 року на електронну адресу Центрального апарату Державного бюро розслідувань було скеровано заяву про вчинення кримінального правопорушення, уповноваженим слідчим Національного антикорупційного бюро України у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000019, передбаченого ч.2 ст. 382 КК України. Відомості за заявою не були внесенні до ЄРДР.

Посилаючись на вищезазначені обставини та положення ст. ст. 214, 303 КПК України, заявник просить зобов`язати посадових осіб Центрального апарату Державного бюро розслідувань внести до ЄРДР відомості викладені в заяві адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах ОСОБА_4 від 23.11.2021 про вчинення кримінального правопорушення уповноваженим слідчим Національного антикорупційного бюро України у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000019, передбаченого ч.2 ст. 382 КК України .
Заявниця в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду скарги повідомлялась належним чином. З врахуванням того, що для розгляду вказаної категорії скарг встановлено скорочені терміни, а особа, яка подала скаргу до суду не з`явилась, тому з метою дотримання вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, слідчий суддя вважає за доцільне розглянути скаргу у відсутність адвоката ОСОБА_3 .
Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, про причини неприбуття не повідомив . Проте в матеріалах справи міститься лист, що надійшов на електронну адресу суду 02.05.2022 від Державного бюро розслідувань, в якому зазначено, що листом 25.11.2021 заяву адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах ОСОБА_4 скеровано до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

З урахуванням положень ч. 3 ст. 306 КПК слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для її розгляду.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що особа, що подала скаргу будучи належним чином повідомлена в судове засідання не з`явилась уповноважений представник Державного бюро розслідувань в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки не повідомив, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті скарги без їхньої участі в судовому засіданні на підставі наявних доказів.

Згідно ст. 27, ч.4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК України)

Відповідно до ч. 2 ст. 1 КК України для здійснення цього завдання кримінальний закон визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Кримінальним правопорушенням згідно з ч. 1 ст. 11 КК України є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30 червня 2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України. Аналіз положень КПК України дає підстави для висновку про те, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України).

Відповідно до усталеної судової практики, котра віддзеркалює принцип, пов`язаний із належним відправленням правосуддя, судові рішення повинні повно відображати мотиви, на яких вони ґрунтуються («Морейра Ферейра проти Португалії (№ 2)» (Moreira Ferreira v. Portugal (no. 2)) [ВП], § 84; «Папон проти Франції» (Papon v. France) (ухв.)).

Дослідивши зміст заяви адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах ОСОБА_4 від 23.11.2021 та надані матеріали, слідча суддя дійшла висновку, що вона не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 382 КК України уповноваженим слідчим Національного антикорупційного бюро України у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000019.

При цьому необхідно враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших). Саме по собі припущення щодо порушення законодавства при постановленні суддями судового рішення не є свідченням вчинення злочину, оскільки суперечить визначальним засадам правового регулювання побудови та діяльності судової влади.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З огляду на викладене, оскільки заява адвоката ОСОБА_3 подана в інтересах ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність у діях уповноваженого слідчого Національного антикорупційного бюро України у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до за № 0000019, ознак, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а фактично зводиться до незгоди рішеннями та процесуальними діями уповноваженого слідчого Національного антикорупційного бюро України під час проведення ним досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000019, слідча суддя дійшла висновку, що підстави для задоволення скарги відсутні, та не вбачається бездіяльність уповноваженого слідчого ДБР.

Керуючись ст. ст. 2,7, 214, 303, 304, 307, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
У задоволені скарги адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Центрального апарату Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1