Справа №639/1499/22
Провадження № 1-кс/639/477/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 червня 2022 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові провадження за клопотанням слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000030 від 11.01.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, з вищою освітою, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,
яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_6 , звернулася до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 .

У клопотанні слідчий посилається на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, при цьому вона незаміжня, офіційно не працює, тобто у неї відсутні міцні соціальні зв`язки. Тому з метою забезпечення кримінального провадження та запобігання спробам ОСОБА_4 переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий просив обрати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав, викладених у клопотанні, просив обрати запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою в межах строків досудового розслідування.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого заперечували, просили обрати більш м`який запобіжний захід, непов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт. Сторона захисту посилалась на необґрунтованість вимог клопотання через недоведеність ризиків, на які посилався орган досудового розслідування, наявність у підозрюваної міцних соціальних зв`язків, та висловила незгоду з правовою кваліфікацією дій ОСОБА_4 . При цьому підозрювана та захисник вказували на те, що підозрювана не перешкоджала досудовому розслідуванню з моменту проведення в неї обшуку, з`являлась до слідчого за першою вимогою; має міцні соціальні зв`язки, адже проживає однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_7 , з яким виховують двох дітей, хоча неофіційно; але працює неофіційно агентом з нерухомості та адміністратором музичного каналу.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділом ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000030 від 11.01.2022р.

02.06.2022р. ОСОБА_4 в рамках вказаного досудового розслідування повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме незаконному придбанні за невстановлених досудовим розслідуванням обставин та зберіганні за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 з метою збуту наркотичних засобів та психотропних речовин, в тому числі у особливо великих розмірах, які було виявлено та вилучено 23.02.2022р. у період часу з 20:10 год. до 22:10 год. в ході проведення обшуку.

З доказів, зібраних під час досудового розслідування та наданих слідчому судді, а саме: змісту протоколу обшуку від 23.02.2022р., висновку експерта №СЕ-19/121-22/5151-НЗПРАП від 25.05.2022р., вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 відповідного кримінального правопорушення за обставин, викладених в повідомленні про підозру.
При цьому щодо посилань сторони захисту на неправильну кваліфікацію органом досудового розслідування дій ОСОБА_8 , то необхідно зазначити, що у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення. Метою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру».

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 Європейський суд з прав людини зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

За змістом ст. ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При цьому ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307КК України, санкцією якої передбачене покарання у виді позбавленням волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.
Водночас, надаючи оцінку щодо доведеності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, при вирішенні питання щодо застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчим суддею враховується, що підозрювана:

- раніше не судима, дані про притягнення її раніше до кримінальної відповідальності відсутні;

- мала можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно вплинути на свідків у кримінальному провадженні, а також ухилитися від органу досудового розслідування, адже з моменту проведення обшуку у ОСОБА_4 минуло більше 3-х місяців, проте вона цього не зробила, та з`являлась за першою вимогою як до слідчого, так і до суду, доказів на підтвердження того, що у вказаний період підозрювана мала намір або реалізовувала спроби особисто або через інших осіб знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів,які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно вплинути на свідків стороною обвинувачення до суду не надано;
- самостійно виховує неповнолітню доньку ОСОБА_9 за відсутності її рідного батька, відомості про якого записані до свідоцтва про народження відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України за вказівкою матері (на підтвердження наданий витяг №3);

- перебуває у фактичних шлюбних відносинах з ОСОБА_7 , разом з яким виховує його малолітню доньку від першого шлюбу ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- має місце реєстрації та постійне місце проживання в м. Харкові.

На переконання слідчого судді, стороною обвинувачення, в порушення вимог п. 15 ч. 1 ст. 7, ст. 22 КПК України, не доведено належними, допустимими та достатніми доказами існування такого ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України як ризик вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, вказаний ризик ґрунтується виключно на припущеннях органу досудового розслідування.
З урахуванням тяжкості покарання, яке загрожує ОСОБА_4 , конкретних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється, стороною обвинувачення доведено наявність ризиків передбачених п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Проте за змістом ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Надаючи оцінку ступеню встановлених ризиків, слідчим суддею, окрім наведеного вище, також враховується, що речі, які мають доказове значення у кримінальному провадженні, зокрема наркотичні засоби, психотропні речовини, а також мобільний телефон вже були вилучені в ході проведення обшуку в житлі ОСОБА_4 23.02.2022р.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.
Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
З урахуванням вищенаведених обставин, при розгляді клопотання встановлено, що наведені у клопотанні слідчого ризики, не містять переконливого обґрунтування, що тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який є винятковим, зможе забезпечити належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків. Фактично ці ризики, за переконанням слідчого судді, з урахуванням даних про особу ОСОБА_4 та її поведінки під час досудового розслідування після проведення в неї обшуку та вилучення відповідних речей, мають невиключний ступінь їх здійснення, а слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні не довели обставин, які свідчать про недостатність застосування стосовно підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, для запобігання вказаним ризикам.
При цьому застосування доОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою фактично призведе до позбавлення її неповнолітньої доньки ОСОБА_9 батьківського піклування.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Виходячи з наведеного, з метою забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, а також з урахуванням ризиків, доведених слідчим і прокурором та їх ступеня, а також факту наявності у ОСОБА_4 на утриманні неповнолітньої дитини, слідчий суддя вважає можливим застосувати до неї більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено в клопотанні, а саме у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло в певний час доби та з покладенням обов`язків, окрім іншого, утримуватися від спілкування зі свідками по кримінальному провадженню та здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, що буде необхідним і достатнім для запобігання ризикам, встановленим під час судового розгляду.

При цьому порушення або невиконання підозрюваною ОСОБА_4 відповідних процесуальних обов`язків, відповідно до ст. 200 КПК України, може бути підставою для звернення прокурора або слідчого за погодженням з прокурором до слідчого судді/суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу на більш суворий.
Прийшовши до висновку про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання в межах строків досудового розслідування, тобто до 02.08.2022р., поклавши на неї такі обов`язки:

- заборонити підозрюваній залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 21:00 год. по 06:00 год. наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;
-утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за їх наявності).

Строк дії ухвали до 02 серпня 2022 року.

Копію ухвали надати слідчому СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанту поліції ОСОБА_6 для подальшого пред`явлення до виконання до органу поліції за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду в 5-денний термін з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1