ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4080/22
провадження № 1-кс/753/728/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" квітня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
адвоката ОСОБА_4
підозрюваної ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0001138 від 24.04.2022 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Старокостянтинів, Хмельницької області, українка, громадянка України, з середньою освітою, заміжня, на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваної ОСОБА_5 .
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001138 від 24.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
ОСОБА_5 , 23.04.2022 приблизно о 15 годині 30 хвилин разом з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 ., ІНФОРМАЦІЯ_4 , перебувала у приміщенні салону вагону № 2 потягу «Інтерсіті+», на території ТПС «Дарниця», за адресою: м. Київ, вул. Приколійна, 1, де знаходилося майно, належне благодійній організації «Хоре», яке мало бути доставлене до м. Харкова в якості гуманітарної допомоги для осіб, які постраждали внаслідок військової агресії Російської Федерації.
Виявивши дане майно, у ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 раптово виник спільний злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна групою осіб. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна групою осіб, ОСОБА_10 , спільно з ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , взяли та перемістили до побутового приміщення товари згідно переліку, загальною вартістю 4250 грн. 00 коп., та в подальшому розпорядилась ним на власний розсуд.
Своїми умисними діями ОСОБА_5 завдала БО «Хорс» матеріального збитку на загальну суму 4250 грн. 00 коп.
Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому групою осіб в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Клопотання обґрунтоване посиланням на існування ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав пославшись на викладені у ньому обставини.
Підозрювана та її захисник проти задоволення клопотання частково заперечували та з огляду та наявність у підозрюваної дітей, які перебувають на її утриманні просили обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Дослідивши матеріали, заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого, погоджене прокурором, підлягає задоволенню, з наступних підстав.
25 квітня 2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
25 квітня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Як вбачається із ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Обставинами, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у таємному викрадені чужого майна (крадіжка), вчиненому групою осіб в умовах воєнного стану підтверджуються достатніми на цьому етапі розслідування доказами, які містяться у матеріалах досудового розслідування, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення чи іншу подію, протоколом допиту потерпілого, протоколом допиту свідків; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, рапортами працівників поліції та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Крім цього, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_11 підозрюється - кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану групою осіб, за яке санкцією статті Кримінального Кодексу України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти років до восьми років, який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, враховуючи.
Слідчий суддя враховує особу підозрюваної, що на час вирішення даного питання, за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи її віку та статусу.
На думку слідчого судді, дані про особу підозрюваної, а саме те, що остання раніше не судима, офіційно не працює, одружена, проживає у Київській області, обставини вчинення злочину, свідчать про існування з боку підозрюваної ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
При цьому, на думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведеним вище ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.
При цьому слідчим суддею враховується, що стороною захисту не доведено обставин, які б вказували на можливість застосування відносно підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу.
Статтею 176 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є домашній арешт.
Згідно ч.ч. 1,2, ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Домашній арешт, відповідно до ч. 2 та 6 ст. 181 КПК України може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі та не може перевищувати двох місяців.
Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто постановлення обвинувального вироку (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).
Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді поміщення під цілодобовий домашній арешт для підозрюваної буде достатнім, необхідним для забезпечення належної поведінки підозрюваної і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.
Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Керуючись ст.ст. 32, 110, 131-132, 176-178, 181, 193-196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту заборонивши їй залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на ОСОБА_5 , на підставі ч. 5 ст.194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює досудове розслідування, прокурора, суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що в разі невиконання нею покладених на неї обов`язків, їй може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Визначити строк дії ухвали до 07 год. 30 хв. 22.06.2022 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Слідчий суддя: