Справа № 740/3604/22
Провадження № 1-кс/740/992/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 жовтня 2022 року м.Ніжин
Слідчий суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника адвоката ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ніжині клопотання слідчого СВ Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Ніжинської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ніжин, Чернігівської області, громадянина України, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1
у кримінальному провадженні, внесеному 09.10.2022 до ЄРДР за №0000990 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.121, ч.4 ст.187 КК України, -
встановила:
11.10.2022 Ніжинським міськрайонним судом Чернігівської області отримано зазначене клопотання.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 08.10.2022 в період часу з 21.00 год. по 22.00 год., ОСОБА_5 , маючи умисел на відкрите заволодіння чужим майном шляхом розбійного нападу та спричинення тяжких тілесних ушкоджень, в умовах воєнного стану перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 на подвір`ї професійно-технічного училища № 11 м. Ніжин, де реалізуючи свої злочинні наміри, спрямовані на заволодіння майном потерпілого ОСОБА_8 та спричинення тяжких тілесних ушкоджень з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи наслідки у вигляді заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_8 і бажаючи їх настання, ОСОБА_5 підійшов до потерпілого, який знаходився на бетонних сходах, після чого наніс йому одного удару ногою в область голови, від якого ОСОБА_8 впав на землю, після чого ОСОБА_5 продовжував наносити йому тілесні ушкодження руками та ногами в область голови та тулубу, чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді: набряку головного мозку, внутрішньо-черепної травми із забоєм мозку та субдуральним крововиливом. В ході спричинення тілесних ушкоджень, доводячи злочинний умисел до кінця, направлений на заволодіння чужим майном, ОСОБА_5 незаконно заволодів грошима в сумі 190 грн., мобільним телефоном марки Xiaomi Redmi Note 7, які відшукав у кишенях потерпілого ОСОБА_8 , та маючи змогу вільно розпоряджатись викраденим, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, завдавши ОСОБА_8 матеріальної шкоди.

В подальшому від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер на місці події.

Відомості за даним фактом внесено до ЄРДР за №0000990 від 09.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Відомості за даним фактом внесено до ЄРДР за №0000995 від 10.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

10.10.2022 вказані кримінальні провадження було об`єднано в одне кримінальне провадження за № 0000990.

09.10.2022 об 11.40 год., на підставі ст.208 КПК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано.

10.10.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів передбачених ч.2 ст.121, ч.4 ст.187 КК України.

Досудове слідство вважає, що підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаних кримінальних правопорушень та наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки останньому повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, за яке законом передбачене покарання від 8 до 15 років позбавлення волі з конфіскацією майна, та усвідомлюючи такий вид та розмір покарання, підозрюваний може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, не має міцних соціальний зав`язків та постійного офіційного місця роботи, хоча є працездатною особою; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни їх показів, оскільки йому відоме місце проживання всіх учасників даної події, тому перебуваючи на волі може вчиняти на них тиск з метою зміни показів, зокрема на неповнолітнього свідка ОСОБА_9 , що може перешкоджати об`єктивному розслідуванню даного кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просив задовольнити з підстав викладених у ньому та зазначив про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи наявні ризики та обґрунтовану підозру.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просив обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки останній має постійне місце проживання, вину у вчиненні кримінальних правопорушень визнає.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшла до наступного висновку.
Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), тому можуть бути застосовані лише за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; тощо.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, слідчий суддя враховує таке.
Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.
У справах «Феррарі-Браво проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Чеботарь проти Молдови» ЄСПЛ зазначив, що для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування і на даному етапі провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчинені кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.
Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.
Оцінивши сукупність і вагомість наявних на цій стадії провадження доказів з точки зору їх достатності та взаємозв`язку для вирішення питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя вважає, що вони доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.121, ч.4 ст.187 КК України, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити це правопорушення.
Оцінюючи доводи слідчого щодо існування ризиків передбачених п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя виходить із такого.
Ризики вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею, судом обґрунтованої ймовірності реалізації підозрюваним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що особа обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак слідчому судді необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Оцінивши доводи, наведені у клопотанні, слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризики, передбачений п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, з огляду на таке.
ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється вчиненні, у тому числі, особливо тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років, та усвідомлюючи скоєне та побоюючись суворого покарання, яке загрожує в разі доведеності його вини, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення такого покарання, що негативно вплине на розумність строків досудового розслідування та судового розгляду.
Також слідчий суддя вважає, що обґрунтовано існує ризик впливу підозрюваним на свідків у даному кримінальному провадженні, зокрема неповнолітнього ОСОБА_9 , у тому числі з огляду на те, що ризик впливу на свідків існує аж до моменту безпосереднього отримання судом цих свідчень та дослідження їх судом.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, а саме у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує таке.
Згідно із ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, який застосовується лише тоді, коли є підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки.
Слідчий суддя вважає, що у разі застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, неможливо запобігти наведеним у клопотанні ризикам, оскільки всі вони передбачають перебування на волі, що дає можливість вчинити дії вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне, об`єктивне та всебічне встановлення істини у кримінальному провадженні.
Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.121 КК України, санкція якого передбачає покарання на строк від 7 до 10 років, та ч.4 ст.187 КК України, санкція якого передбачає покарання на строк від 8 до 15 років. Отже, до нього може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
З огляду на викладене, враховуючи характер і ступінь тяжкості вчинених злочинів, у яких підозрюється особа, який вчинений в умовах воєнного стану, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим, конкретні обставини кримінального провадження, дані про особу підозрюваного, а саме: його вік, сімейний стан, соціальні зв`язки, слідчий суддя дійшла висновку, що підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, відсутні.
З огляду на позиції учасників процесу, слідчий суддя, з урахуванням вимог ст.ст.182,183 КПК України, вважає можливим застосувати до підозрюваногоОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.
З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 7-9, 176-178, 183, 193-197, 199, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
постановила:
клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ніжин, Чернігівської області, громадянина України, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 07 грудня 2022 року включно з утриманням його в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали негайно вручити підозрюваному ОСОБА_5 та надати для виконання начальнику Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області та прокурору.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1