Справа № 601/750/22
Провадження №1-кп/601/113/2022
У Х В А Л А

27 червня 2022 року Кременецький районний суд Тернопільської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в місті Кременець кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000236 від 09.09.2021, про обвинувачення ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 189 та ч.2 ст.355 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисників адвоката ОСОБА_8 та адвоката ОСОБА_9 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_10 ,

потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

встановив:

В провадженні Кременецького районного суду Тернопільської області перебуває кримінальне провадження внесене в ЄРДР за №0000236 від 09.09.2021, про обвинувачення ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 189, ч. 2 ст. 355 КК України.

Прокурор ОСОБА_6 звернувся із клопотанням про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 на строк 60 днів. Прокурор у клопотанні посилається на те, що на даний час ризики, враховані судом при обранні щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, до цього часу не зменшилися та не перестали існувати.

19.05.2022 ухвалою Тернопільського апеляційного суду скасовано ухвалу Кременецького районного суду Тернопільської області від 10.05.2022 і винесено нову ухвалу, якою клопотання прокурора задоволено частково, продовжено відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23 год. 59 хв. 08.07.2022 з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що заставу у визначеному судом розмірі ОСОБА_3 не сплатив, а термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується, підстави з яких було застосовано запобіжний захід продовжують існувати та судовий розгляд даного кримінального провадження ще не розпочинався, тому виникла необхідність у продовженні строку запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 .

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив задовольнити, оскільки строк застосування вказаного запобіжного заходу закінчується 08 липня 2022 року, а підстави для зміни обвинуваченому запобіжного заходу на інший, не пов`язаний з триманням під вартою, відсутні, оскільки ризики, які існували під час обрання запобіжного заходу обвинуваченому, не зменшились.
В судовому засіданні та у запереченнях на клопотання №176 від 27.06.2022 захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_8 просив відмовити у задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_3 з тих підстав, що застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, як того просить прокурор, погіршить його процесуальне становище.
Зазначив, що ОСОБА_3 перебуває під вартою з 13.10.2021, тобто більше восьми місяців. Вказав, що ризик переховування від суду не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. Також, ризики щодо продовження злочинної діяльності, перешкоджання досудовому розслідуванню іншим шляхом, незаконного впливу на свідків, потерпілого, не можуть ґрунтуватися на припущеннях та не доведених фактах. На думку сторони захисту, в даному випадку і на теперішній час відносно ОСОБА_3 повинен дотримуватися принцип свободи, оскільки подальше утримання його під вартою аж до розгляду справи в суді по суті пред`явленого йому обвинувачення, буде фактичним відбуванням покарання за злочин, у вчиненні якого він ще не визнаний. Мотиву однієї лише тяжкості злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 недостатньо для вирішення питання на користь - дальшого його тримання під вартою. Разом з тим ОСОБА_3 має позитивні характеризуючі дані за місцем проживання та за місцем утримання. Згідно характеристики наданої Таїрівською селищною радою, за період проживання показав себе як порядна чуйна людина та доброзичливий сусід, виховує малолітню доньку. До Таїрівської селищної ради скарг на поведінку та правопорушення зі сторони гр. ОСОБА_3 не надходило.
Також звертає увагу на те, що обвинувачений ОСОБА_3 , являється громадянином України, має постійне місце проживання, має на утриманні малолітню доньку та батьків пенсійного віку, а також серйозні проблеми зі здоров`ям, ризики заявлені прокурором, зокрема, ризик переховуватися від суду, якщо і мають місце, то з часом досудового розслідування та судового розгляду вони мінімізувалися і тому достатнім для їх запобігання буде застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою. Зазначає, що 19 травня 2022 року Тернопільським апеляційним судом до ОСОБА_3 вже було застосовано заставу у сумі 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Однак, вказана сума являється непомірною для ОСОБА_3 та його батьків, які являються пенсіонерами та мають обмежені заощадження. З огляду на наведене просить застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді застави у сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладанням на нього обов`язків передбачених ст.194 КПК України.
В судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_9 просила суд застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді застави у сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладанням на нього обов`язків передбачених ст.194 КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримує думку захисників та просить застосувати до запобіжний захід у вигляді застави у сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладанням обов`язків передбачених ст.194 КПК України.
Потерпілі в судовому засіданні підтримали клопотання прокурора.
Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, долучених до клопотання, приходить до наступного.
Частина 1 ст. 29 Конституції України визначає, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно із ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч.1, ч.2 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ч.1 ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

З обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 189, ч.2 ст. 355 КК України.

Суд не вбачає доцільності у зміні раніше застосованого щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу, оскільки відсутні будь-які дані про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно останнього більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою в судовому засіданні на даній стадії процесу не встановлено.

При вирішенні питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_14 дії запобіжного заходу, суд вважає, що у даному кримінальному провадженні продовжують існувати ризики, визначенні ст.177 КПК України та встановлені при застосуванні йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме те, що обвинувачений може переховуватись від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших обвинувачених у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальні правопорушення, у яких він обвинувачується.

Суду не було надано будь-яких даних стосовно того, що відпали або зменшились ризики, які існували під час обрання запобіжного заходу обвинуваченому, відтак підстави для зміни запобіжного заходу не пов`язаний з триманням під вартою відсутні.

З метою виконання забезпечення належної поведінки та покладених процесуальних обов`язків на обвинуваченого ОСОБА_3 , суд вважає доцільним продовжити тримання обвинуваченого під вартою на строк шістдесят днів.

При цьому, відповідно до положень ч.5 ст.182, ч. 3-4 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважає можливим визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» визначено, що у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня складає 2481 гривень.

Беручи до уваги суспільну небезпеку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_3 , його особу, матеріальний стан, суд приходить до висновку щодо визначення застави у розмірі 198 480 гривень, що відповідає 80 прожитковим мінімумам для працездатних осіб та узгоджується зі змістом ст. 182 КПК України.

У разі внесення обвинуваченим визначеної застави, на нього відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слід покласти визначені ч. 5 ст. 194 КПК обов`язки, а саме: не відлучатись із місця проживання, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт громадянина України та інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 41, 138, 177, 178, 183, 194, 197, 199, 331 КПК України, суд,-

постановив:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_14 у вигляді тримання під вартою без визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави задовольнити частково.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб до 23 годин 59 хвилин 26 серпня 2022 року.
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисників адвоката ОСОБА_8 та адвоката ОСОБА_9 про застосування до ОСОБА_3 застави у сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб задовольнити.
Визначити ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) грн. гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за наступними реквізитами: Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26198838, отримувач - ТУ ДСАУ у Тернопільській області, Банк отримувача - ДКСУ м.Київ, номер рахунку (IBAN) - UA0003454.
У призначенні платежу платіжного документу обов`язково слід зазначити інформацію про ухвалу суду(слідчого судді), який обрав заставу, а також прізвище, ім`я, по-батькові особи, стосовно якої обраний запобіжний захід у вигляді застави.
У випадку внесення застави, покласти на ОСОБА_3 обов`язки щодо явки за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду залежно від стадії кримінального провадження; не відлучатись із місця проживання, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт громадянина України та інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_14 , що якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, бо якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк її подачі обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 27.06.2022 о 17:00 год..

Головуючий: