Справа № 203/2532/22
Провадження № 1-кп/0203/653/2022
У Х В А Л А
іменем України

19 вересня 2022 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська
в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
представника потерпілого ОСОБА_6 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпро обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000796 від 01.06.2022 року відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться вищезазначений обвинувальний акт.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Послався на те, що на теперішній час існують ризики, зазначені у п. п.1,3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Так, ОСОБА_7 , який не працює, не має міцних соціальних зв`язків, розуміючи міру покарання у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, яке є тяжким, перебуваючи на свободі, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від суду. Крім того, враховуючи те, що обвинувачений не має джерел доходів, а отже засобів для існування, є підстави вважати, що він може вчинити нове кримінальне правопорушення. Також зазначив, що існує ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні з метою схилення останніх до зміни показань або відмови від показань, що зашкодить вирішенню завдань кримінального судочинства.

Захисник, обвинувачений в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора, просили змінити запобіжний захід на особисте зобов`язання. При цьому захисник зазначив, що обвинувачений не має постійного місця проживання, тому не може просити змінити запобіжний захід на домашній арешт.
Представник потерпілого просила задовольнити клопотання прокурора.
Вислухавши думку учасників провадження та ознайомившись із матеріалами кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що до ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який спливає 24.09.2022 року.
Ризик, передбачений п.1 ч.1ст.177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого переховуватись від суду існує, оскільки ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочину, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, тому у суду є достатні підстави вважати, що обвинувачений, враховуючи ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання винуватим у інкримінованому злочині, може переховуватися від суду.
При вирішенні питання про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1ст.177КПК України враховано позицію Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», у якій зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

При цьому судом враховано, що обвинувачений не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, не працює, не має зареєстрованого місця проживання, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, які б утримували його за місцем проживання, що значно підвищує ризик переховування від суду.

Щодо наявності ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України суд зазначає, що дослідження доказів у справі ще не розпочато, свідки не допитані, тому, враховуючи стадію судового розгляду, серйозність пред`явленого обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, існує висока вірогідність, що перебуваючи на волі обвинувачений матиме змогу впливати на свідків з метою змін або викривлення їх показань, а тому даний ризик існує.
Оцінюючі доводи прокурора про наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, суд, враховуючи, що обвинувачений раніше не судимий, інкримінований злочин був вчинений без корисливих мотивів, вважає його не доведеним.
Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Доведені прокурором ризики є суттєвими, і які засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, та, враховуючи введення воєнного стану на території України, який полегшує можливість уникнення суду, їм неможливо запобігти в умовах застосування до обвинуваченого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою.
Таким чином, суд, з урахуванням наявності перелічених ризиків, суспільної важливості об`єкту посягання, прийшов до висновку, що наразі немає підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, та вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою щодо обвинуваченого на 60 днів.
Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України суд не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 199, 315, 369-372 КПК України, суд -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 17 листопада 2022 року включно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1