Справа № 752/4072/22
Провадження №1-кс/752/1358/22
У Х В А Л А
про арешт майна

25.04.2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши внесене в рамках кримінального провадження № 0000540 від 15.04.2022 р. старшим дізнавачем ВД Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , клопотання про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

18 квітня 2022 року старший дізнавач ВД Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , звернулась у суд з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження № 0000540 від 15.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання вбачається, що під час несення служби по АДРЕСА_1 зупинено транспортний засіб "Порш Кайен" д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , де в салоні автомобіля, зокрема на задньому пасажирському сидінні виявлено поліетиленовий пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору. У поальшому, викликано слідчо -оперативну групу Голосіївського управління поліції ГУ НП у м. Києві.

Проведеним обшуком 15.04.2022 року за адресою: м. Київ, вул. В. Васильківська, 80, було вилучено транспортний засіб "Порше Кайен" д.н.з. НОМЕР_1 .

З метою арешту транспортного засобу "Порше Кайен" д.н.з. НОМЕР_1 , як тимчасово вилученого майна, слідчий вважає доцільним накласти арешт на вказаний транспортний засіб.

Дослідивши матеріали справи, встановлено наступне.

В провадженні відділу дізнання Голосіївського УП ГУНП України в місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000540, відомості про яке 15.04.2022, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

18.04.2022 старший дізнавачвідділу дізнання Голосіївського управління поліції Головного управління національної поліції України в місті Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на автомобіль «Porssche Cayenne» н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 .

Проте, слідчий суддя вважає,що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, і збереження речових доказів, при цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен був діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен був врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, у даному кримінальному провадженні жодній особі про підозру не повідомлено.

Разом з тим, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді звернувся старший дізнавач відділу дізнання Голосіївського управління поліції Головного управління національної поліції України в місті Києві ОСОБА_3 , що суперечить вимогам ч. 2 ст. 64-2 КПК України.

Крім того, необхідним буде відмітити, що визнання стороною обвинувачення арештованого майна речовим доказом у даному кримінальному провадженні, не може бути безумовною підставою для арешту майна, оскільки у цьому випадку клопотання подано особою, що не наділена правом звернення до суду.

За таких підстав, в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.171,172 та 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання старшого дізнавача ВД Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000540 від 15.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: