Номер справи 703/3138/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2021 року м. Сміла

Слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Сміла клопотання слідчого СВ ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погоджене процесуальним керівником начальником Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 23.09.2021 за №0000002, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Городище Черкаського району Черкаської області, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованої, не заміжньої, на утриманні малолітніх дітей не має, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до ст. 89 КК України не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

у с т а н о в и в :
Старший слідчий СВ ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 подав до суду клопотання, погоджене з прокурором Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_9 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_7 21.09.2021 близько 13 години, увійшовши в довіру до свого знайомого ОСОБА_10 , інваліда ІІ групи, який мав психічні розлади, користуючись його безпорадним станом, а також тим, що останній перебував в стані алкогольного сп`яніння, змусила його піти з нею до місця її проживання для вживання алкоголю спільно із її співмешканцем. Після розпиття спиртних напоїв, умисно, протиправно, переслідуючи умисел, направлений на умисне, протиправне заподіяння смерті іншій людині ОСОБА_10 , передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки своїх дій і бажаючи їх настання, під виглядом провести останнього додому, провела його до річки Вільшанка, неподалік від місця її проживання, а саме по вул. Гайдамацька, спричинила потерпілому тілесні ушкодження, від яких він втратив свідомість та впав на землю, а потім, користуючись його безпорадним станом і неспроможністю чинити опір, розуміючи, що від таких дій може настати смерть, натиснула своєю ногою в область життєво-важливого органу шиї ОСОБА_10 , чим завдала йому тілесні ушкодження у вигляді перелому щитовидного хряща та підязикової кістки, від яких настала смерть останнього. В подальшому, усвідомлюючи наслідки своїх протиправних дій та відповідальність, яка передбачена законом, роздягла вже мертвого ОСОБА_10 та скотила його по схилу у річку,імітуючи таким чином нещасний випадок у вигляді утоплення. Далі ОСОБА_7 , повернувшись додому, з речами убитого нею ОСОБА_10 , спалила його речі і своє взуття резинові чоботи, з метою приховати сліди злочину.

За даним фактом 23.09.2021 внесено відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за № 0000002 за ч.1 ст.115 КК України.

27.09.2021 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення за вказаним складом злочину.

Застосування запобіжного заходу підозрюваній у вигляді тримання під вартою обґрунтовувано тим, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, зазначив, що ОСОБА_7 , перебуваючи на волі під тягарем кримінальної відповідальності за вчинений злочин, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Крім того, зважаючи на ту обставину, що підозрювана вчинила кримінальне правопорушення пов`язане із застосуванням насильства, після скоєння якого намагалася знищити докази вчинення шляхом спалення речей, які належать ОСОБА_10 уважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити її належної процесуальної поведінки.

В судовому засіданні прокурор клопотав про відкладення розгляду поданого клопотання посилаючись на те, що у першому абзаці клопотання міститься описка щодо ПІБ слідчого, який звернувся до суду з наведеним клопотанням.

З урахуванням заявленого клопотання розгляд справи було відкладено для виправлення вказаних недоліків та вручення клопотання підозрюваній у строки, встановлені КПК України.

Після усунення вказаних прокурором недоліків розгляд клопотання продовжено.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане слідчим клопотання, надав пояснення, аналогічні його обґрунтуванню.

Захисник проти задоволення клопотання слідчого заперечував. Вказав, що докази на предмет вчинення його підозрюваною інкримінованого кримінального правопорушення матеріали справи не містять та стороною обвинувачення не надані. Зауважив, що до матеріалів клопотання додано копії протоколів слідчих дій, які не містять дати та часу їх проведення, відтак вказані протоколи не можуть використовуватися як докази в обґрунтування підозри його підзахисній. Вказав також на необґрунтованість зазначених прокурором ризиків, оскільки на даний час у кримінальному провадженні вже зібрано докази, що необхідні для прийняття рішення по справі. Також зазначив про відсутність ризику впливу на свідків, оскільки очевидці вказаної події відсутні. Зазначив, що його підзахисна не ухилялася від слідства, відтак просив застосувати до ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід.

Підозрювана підтримала позицію захисника. Повідомила в судовому засіданні обставини вчинення нею інкримінованого кримінального правопорушення, послідовність вчинення протиправних дій відносно потерпілого. Вказала також, що після настання смерті потерпілого скотила його тіло до водойми з метою приховування слідів злочину, його речі спалила, розібрала велосипед на деталі, раму викинула в річку та спалила своє взуття, щоб не можна було ідентифікувати слідів від нього на шиї загиблого.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, прихожу до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одними із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Стаття 178 КПК України зобов`язує суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, визначених у статті 177 КПК України, на підставі наданих сторонами матеріалів кримінального провадження оцінити в сукупності всі обставини, що можуть вплинути на прийняття цього рішення, перелік яких, крім іншого, міститься у частині 1 вказаної норми.

Відповідно до статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосовується виключно у випадках, передбачених частиною 2 статті 183 КПК України.

Пунктом 4 ч.1 ст. 178 КПК України встановлено, що під час обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, включаючи міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців.

За правовими позиціями Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра» це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри є обов`язковим елементом застосування запобіжного заходу на стадії досудового розслідування (досудового розгляду кримінальної справи).

У справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування

Зазначене свідчить про те, що на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя не може надавати оцінку «обґрунтованості підозри» в розрізі оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення.

Так, при прийнятті рішення, слідчий суддя враховує, що 23.09.2021 зареєстроване кримінальне провадження № 0000002 за попередньою кваліфікацією ч.1 ст.115 КК України за обставинами, вказаними слідчим у клопотанні.

27.09.2021 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

До клопотання додано копії документів, відомості з яких обґрунтовують підозру ОСОБА_7 , а саме протоколи огляду місця події від 25.09.2021, акт про застосування службового собаки від 25.09.2021, протоколи допиту свідків від 25.09.2021, протоколи обшуку від 26.09.2021, протоколи допиту свідків від 26.09.2021, протокол огляду місця події від 26.09.2021, протокол допиту потерпілого від 27.09.2021, , протоколи огляду місця події від 13.09.2021, 14.09.2021, протоколи огляду предметів від 14.09.2021, протокол допиту потерпілої від 14.09.2021, протокол додаткового допиту потерпілої від 14.09.2021.

Слідчим суддею не досліджувалися в судовому засіданні протоколи допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_7 та протокол проведення слідчого експерименту оскільки прокурор в судовому просив такі не досліджувати та не приймати до уваги при прийнятті рішення.

Слідчий суддя уважає, що прокурором та органом досудового розслідування у відповідності до ст.177-178 КПК України доведено наявність підстав для застосування запобіжного заходу, а також взято до уваги обставини, які повинні враховуватися при обранні запобіжного заходу, а саме те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, не одружена, не працює, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, перебуваючи на волі може вчинити нові кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілу та свідків.

Крім того, обізнаність підозрюваної про суворість покарання, передбаченого санкцією статті за якою її притягують до відповідальності, не виключає можливість того, що вона зможе уникати слідства та суду, що дає підстави для застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Cлідчий суддя також зважає на обставини вчинення кримінального правопорушення, ставлення підозрюваної до вчиненого злочину, її поведінка після скоєння правопорушення, а саме знищення доказів вчинення кримінального правопорушення, відтак вважає, що будь-які інші запобіжні заходи передбачені ст. 176 КПК не спроможні забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та не усувають існування встановлених ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

За даних обставин, тримання під вартою підозрюваної є виправданим, так як істинні вимоги публічного інтересу в даній справі переважають правило поваги до особистої свободи обвинуваченого.

Оскільки ОСОБА_7 підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, що спричинило смерть потерпілого, слідчий суддя не вбачає підстав у застосування до підозрюваного застави, що відповідає вимогам п.1 ч.4 ст.183 КПК України.

Слідчий суддя не приймає до уваги тверджень захисника про відсутність доказів вчинення ОСОБА_7 інкримінованого кримінального правопорушення, оскільки на даному етапі розгляду клопотання слідчим суддею питання щодо винуватості підозрюваної не вирішується.

Керуючись ст.ст.177-183, 193, 194, 196, 197, 372,376 КПК України слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :
Клопотання слідчого СВ ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погоджене процесуальним керівником начальником Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 23.09.2021 за №0000002, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів - з 29 вересня 2021 року по 27 листопада 2021 року включно.

Роз`яснити, що учасники провадження не позбавлені права звернення до суду у встановленому законом порядку з клопотанням про зміну чи скасування запобіжного заходу впродовж дії запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Копії ухвали вручити підозрюваній і прокурору негайно після її проголошення та направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Повний текст ухвали проголошений 04 жовтня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1