Провадження №1-кс/752/6627/21
У Х В А Л А
про арешт майна

12.08.2021 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 та слідчого ОСОБА_3 , розглянувши внесене в рамках кримінального провадження № 0003609 від 09.05.2021 р. старшим слідчим Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прократури м. Києва ОСОБА_4 , клопотання про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

старший слідчий Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 03 серпня 2021 року звернувся у суд з клопотанням про арешт майна, вилученого 02.08.2021 року.

В обґрунтування клопотання зазначає, що слідчим відділом Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003609 від 09.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Слідчий зазначає, що ПАТ «Київопорядкомплект» здійснює свою діяльність згідно проекту «Розчищення ділянок Канівського водосховища зі складування піщаних матеріалів у тимчасові склади на території ПАТ «Київопорядкомплект» в Голосіївському районі міста Києва.
Згідно копії дозволу на проведення робіт (крім будівельних) на землях водного фонду виданого Дніпровським басейновим управлінням водних ресурсів Державного агентства водних ресурсів України, встановлено, що даний дозвіл надає право на здійснення днопоглиблиблення п`яти ділянок Канівського водосховища, загальною площею 132,51 га, зі складуванням вийнятого ґрунту в три тимчасові підводні склади, загальною площею 6,46 га, які розташовані в затоці Канівського водосховища та наземному складі, площею 5,9 га, на території ПАТ «Київопорядкомплект» в Голосіївському районі міста Києва.
Згідно копії листа Північного державного регіонального геологічного підприємства «Північгеологія» щодо розгляду проектної документації, центр гідрогеологічних та геологічних-екологічних досліджень ПДРГП « ІНФОРМАЦІЯ_1 » погоджує поданий на розгляд робочий проект «Розчищення ділянок Канівського водосховища зі складуванням піщаних матеріалів у тимчасовий склад на території ВАТ «Київопорядкомплект» у Голосїївському районі міста Києва», розроблений ТОВ «Стоун Україна» у 2011 році.
ПАТ «Київопорядкомплект» прикриваючись діяльністю по розчищенню ділянок Канівського водосховища, здійснює діяльність по видобутку річкового піску шляхом його намиву на наземний склад та послідуючою його реалізацією в адресу споживачів.
Відповідно до даного дозволу, ПАТ «Київопорядкомплект» має право на проведення днопоглиблювальних робіт, а саме підняття деградаційної суміші з дна та подальшим її складуванням згідно проектної документації.
ПАТ «Київопорядкомплект» здійснює оприбуткування та реалізацію видобутого піску (користування надрами), що передбачає одержання Спеціального дозволу на користування надрами відповідно до постанови КМУ № 615 від 30.05.2011 «Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами».
ПАТ «Київопорядкомлект» не отримувало спецдозвіл в Держгеонадрах України на видобування корисних копалин місцевого значення (промислова розробка родовищ), що не дає підстави для видобування піску та його реалізацію (Постанова КМУ № 615 від 30.05.2011, cm. 4 «надра є виключною власністю народу України», cm. 6 «корисні копали поділяються за своїм значенням на загальнодержавного та місцевого значення», cm. 19 «надра надаються у користування лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр... право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу», cm. 56 «... основними вимогами в галузі охорони надр є додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами...» Кодексу України «Про надра»).
Також ПАТ «Київопорядкомплект» не має документів на право власності або користування земельною ділянкою, на якій здійснюється складування піску (відсутній договір оренди та будь-які погодження з структурними підрозділами Мінпромприроди та органами місцевого самоврядування).
Так, 02 серпня 2021 року о/у ВКП Голосіївського УП ГУНП у м. Києві
ОСОБА_5 під час відпрацювання території Голосіївського району міста Києва виявлено факт роботи техніки, а саме дві вантажівки та фронтального навантажувача, які без будь яких дозвільних документів навантажували та вивозили пісок.
Цього ж дня, під час огляду місця події за адресою:
АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено автомобіль МАЗ, модель 551605, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , 2008 р.в.,
д.н.з. НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_6 ; автомобіль MAN, модель TGS 41.400, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , 2016 р.в., д.н.з. НОМЕР_4 , який на праві власності належить ПрАТ «Містобудівне управління-3» та навантажувач «DISB» модель «SD300N», номер шасі (кузова, рами) CWLLD-010056, д.н.з. НОМЕР_5 .
Постановою від 02 серпня 2021 року старшого слідчого Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 автомобіль МАЗ, модель 551605, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , 2008 р.в., д.н.з. НОМЕР_2 ; автомобіль MAN, модель TGS 41.400, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , 2016 р.в., д.н.з. НОМЕР_4 та навантажувач марки «DISB» модель «SD300N», номер шасі (кузова, рами) CWLLD-010056, д.н.з. НОМЕР_5 було визнано речовими доказами.

В судоуому засіданні слідчий підтримав клопотання, просив накласти арешт на вказані транспортні засоби.

Вислухавши пояснення слідчого та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Положенням ч.1 ст.131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Вирішуючи питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Так, ст.98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, ще встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з цим, слідчим не дотримано вимоги ч.4 ст.173 КПК України щодо застосування найменш обтяжливого способу арешту майна, який не призведе до інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах третіх осіб, та не обґрунтував необхідність накладення арешту на рухоме майно.

Чинним кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.

Доводи клопотання та додані до нього матеріали не містять достатньо даних, які вказують на ті обставини, що вказане в клопотанні майно може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є об`єктом кримінально протиправних дій чи набуто кримінально протиправним шляхом, а відтак може бути використані як доказ у кримінальному провадженні, оскільки не відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Таким чином, суд дійшов висновку про недоведеність стороною обвинувачення наявності у арештованого майна ознак речових доказів.

З огляду на наведене, клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання, внесене в рамках кримінального провадження за № 0003609 від 09.05.2014 року старшим слідчим Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: