н/п 1-кс/766/1664/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2022 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором відділу Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченому ч.2 ст.307 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

встановила:

11 лютого 2022 року слідчий за погодженням з прокурором звернулася до суду з клопотанням про застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначеннямзастави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 681 000 грн.

У разі застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу більш м`якого, ніж тримання під вартою, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора, слідчого та покласти на нього виконання обов`язків, а саме:

-не відлучатися із м. Каховка без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, посвідчення особи моряка та інші документи, що дають право на виїзд з України і на в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю;

-прибувати до заступника начальника відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 або до іншого слідчого, включеного до складу слідчої групи в даному кримінальному провадженні, із періодичністю раз на тиждень -щовівторка, починаючи з 15.02.2022 у період часу з 09 до 18 години, прибуття підтверджувати особистим підписом.

Обґрунтування клопотання:

Слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000233 за підозрою ОСОБА_4 за ч.2 ст. 307 КК України та ОСОБА_7 за ч.2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 придбав, у невстановлений досудовим слідством час та при невстановлених обставинах, психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, масою 0,0805 г, попередньо розфасовану у полімерні пакетики, яку зберігав з метою подальшого збуту за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 до виявлення та вилучення 09.02.2022 у період з 07:20 до 10:56 працівниками поліції під час проведення обшуку за вказаною адресою.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України - незаконне придбання та зберігання з метою збуту психотропних речовин, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

10.02.2022 ОСОБА_4 , в порядку передбаченому КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.307 КК України.

Підозра ОСОБА_4 обґрунтовується наявністю відповідних доказів.

Вивченням особи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що вона є уродженцем м. Каховка Херсонської області, громадянином України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Враховуючи викладене, а також те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а саме ч.2 ст.307 КК України, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна, підозру обґрунтовано вагомими доказами, він підтримує стосунки з раніше судимими особами, тривалий час займається діяльністю пов`язаною з незаконним обігом психотропних речовин.

З урахуванням особи підозрюваного, тяжкості покарання, що загрожуватиме йому у разі визнання винним, наявні ризики, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування (не вбачаючи заборону слідчого залишати місце проведення обшуку, здійснив спробу покинути місце його проведення) та суду (документований паспортом для виїзду за кордон), перешкоджати встановленню об`єктивної істини у кримінальному проваджені шляхом незаконного впливу на свідків (свідок у кримінальному провадженні ОСОБА_8 та інші), може перешкоджати кримінальному провадженню в інший спосіб.

Викладені ризики свідчать про те, що застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, не зможе забезпечити його належної поведінки та попередити спроби підозрюваного переховуватися від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, під час вивчення особи ОСОБА_4 встановлено, що останній є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 на праві приватної власності та є автомобіля марки Lexus RX 350, № кузова НОМЕР_1 , номерний знак НОМЕР_2 , що свідчить про наявність у останнього грошових коштів у великих розмірах.

У зв`язку з викладеним, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою при визначенні розміру застави в порядку, передбаченому ч.5 ст.182 КПК України, необхідно призначити заставу у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки менший розмір застави не здатний забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, враховуючи зазначені ризики, підвищену суспільну небезпеку особи підозрюваного та інкримінованих йому діянь у зв`язку з вчиненням злочинів за попередньою змовою групою осіб, та у зв`язку з тим, що у випадку визнання його винним у вчиненні інкримінованих злочинів йому загрожує застосування покарання у вигляді позбавлення волі строком до 10 років.

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор підтримав клопотання, просив суд його задовольнити.

Захисник та підозрюваний заперечували проти клопотання, просили застосувати домашній арешт у період часу. Захисник надала письмові заперечення на клопотання, у яких виклала позицію захисту про те, що жоден із заявлених ризиків - ризик переховування та ризик впливу на свідків не обґрунтовані, а фактичні обставини спростовують заявлені ризики. Підозрюваний має міцні соціальні зв`язки-одружений, має на утриманні малолітню восьмимісячну дитину. Крім того, ОСОБА_9 родився і все життя прожив у м.Каховка, родичів за кордоном немає. Раніше не судимий. Щодо впливу на свідків, то у провадженні є тільки два свідки, анкетні дані яких змінені, а відповідно вони невідомі ОСОБА_10 і вплив на них неможливий. Застава є непомірною. Наявність майна - квартири та автомобіля не є доказом платоспроможності ОСОБА_9 , оскільки квартиру він успадкував після смерті бабусі, а автомобіль належав матері. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом і прокурором не доведено неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Підозрюваний підтримав позицію захисника, пояснив, що не має наміру ухилятися від слідства.

Мотивація суду:

Заслухавши пояснення учасників процесу, слідчий суддя прийшов до висновку, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

До такого висновку слідчий суддя дійшов з урахуванням таких підстав:

09.02.2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України, за підозрою у вчиненні вказаного злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

10.02.2022 року ОСОБА_4 в порядку, передбаченому КПК України , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих злочинів повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: Протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж №3931т/55/120/03-2021 від 22.12.2021 відносно ОСОБА_4 . Протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж №3173т/55/120/03-2021 від 22.10.2021 відносно ОСОБА_4 . Протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж №3172т/55/120/03-2021 від 22.10.2021 відносно ОСОБА_4 . Протоколом обшуку від 22.04.2021 за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено: грошові кошти в сумі 300 гривень (купюрами номіналом 200 гривень (ГВ2018157) та 100 гривень),15 (п`ятнадцять) пакетиків zipp-lock з порошком біло-жовтого кольору, електронні ваги сірого кольору з нашаруванням порошку білого кольору, мобільний телефон марки «Samsung» ІМЕІ НОМЕР_3 з сім-карткою, мобільний телефон марки «Nokia» без сім-картки ІМЕІ НОМЕР_4 . Протоколом обшуку від 09.02.2022 гаражного приміщення № НОМЕР_5 Гаражного Товариства «Сігнал-2» за адресою: Херсонська область, м.Каховка, Чаплинське шое, 1-а, яким фактично користується ОСОБА_4 , було виявлено та вилучено: два прозорих пакета із порошком білого кольору, два прозорих пакета із речовиною біло-жовтого кольору, прозорий пакет із порошком білого кольору та трьома таблетками білого кольору невідомого походження. Висновком експерта Миколаївського НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/115-22/1834-НЗПРАП від 10.02.2022 відповідно до якого речовина вилучена під час обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 є психотропною речовиною, обіг якої обмежено - амфетамін, масою 0,0805 г. Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , який показав, що ОСОБА_4 займається незаконною діяльністю, а саме обіг психотропних речовин на території Херсонської області.

Відповідно до ч.2 ст.177КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Проте слідчий у клопотанні не наводить жодної обставини на доведення наявності хоч би одного ризику, а тим більше не зазначає будь-яких доказів, тільки цитує норми Кримінального процесуального кодексу України та висловлює певні припущення, що не може бути покладено в основу застосування такого суворого запобіжного заходу як тримання під вартою. Хоча виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, є обов`язковою вимогою до клопотання про застосування запобіжного заходу відповідно до пункту 5 частини 1 статті 184КПК України.

Обґрунтування ризиків у клопотанні зводиться до загальної фрази « ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а саме ч.2 ст.307 КК України, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна, підозру обґрунтовано вагомими доказами, він підтримує стосунки з раніше судимими особами, тривалий час займається діяльністю пов`язаною з незаконним обігом психотропних речовин. З урахуванням особи підозрюваного, тяжкості покарання, що загрожуватиме йому у разі визнання винним, наявні ризики, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування (не вбачаючи заборону слідчого залишати місце проведення обшуку, здійснив спробу покинути місце його проведення) та суду (документований паспортом для виїзду за кордон), перешкоджати встановленню об`єктивної істини у кримінальному проваджені шляхом незаконного впливу на свідків (свідок у кримінальному провадженні ОСОБА_8 та інші), може перешкоджати кримінальному провадженню в інший спосіб».

Обмеження розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог пункту 4 статті 5 Конвенції. Про це зазначено у параграфі 85 рішення ЄСПЛ у справі Харченко проти України від 10.02.2011року).

Встановлені судом на виконання вимог ст.178КПК України обставини вказують на відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Підозрюваний має родину - дружину, малолітню дитину, а тому за вказаних обставин ризик його переховування відсутній. Більш стримуючого фактору ніж сім`я не може бути.

Крім того, ОСОБА_11 родився і все життя проживає в м.Каховка, родичів за кордоном не має.

Щодо наявності у нього закордонного паспорту, слідчий суддя зазначає, що його може бути забезпечено й покладанням на підозрюваного обов`язку здати паспорт для зберігання.

Щодо ризику перешкоджати встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні. Слідчий суддя зазначає, що КПК України не містить такого ризику, як перешкоджання встановленню істини у кримінальному провадженні. КПК України взагалі не містить такого поняття як «істина у кримінальному провадженні».

Щодо впливу на свідків, то слідчий жодним чином не обґрунтував в чому може полягати вплив на свідків і які він може мати наслідки для даного кримінального провадження. Згідно змісту клопотання та доданих до клопотання документів у провадженні є два свідки, які здійснювали оперативну закупівлю наркотичних засобів і анкетні дані яких змінені, а відповідні свідки не можуть бути відомі підозрюваному. Незрозуміло як при таких обставинах підозрюваний може впливати на свідків. І дуже сумнівно, щоб свідок, який здійснював оперативну закупівлю наркотичних засобів, змінив свої показання щодо обставин закупівлі наркотичних засобів на користь ОСОБА_9 , щоб той міг уникнути кримінальної відповідальності. До того ж слідчий обґрунтовує підозру не тільки допитом свідків.

Однак, слідчий суддя вважає за можливим покласти на підозрюваного обов`язок не спілкуватися з іншою підозрюваною у вказаному кримінальному провадженні.

Щодо можливості вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити вказане, то він також може бути забезпечений й при застосуванні підозрюваному іншого запобіжного заходу ніж тримання під вартою. Наявність підозри та будь-якого запобіжного заходу в сукупності вже є стримуючим фактором щодо вчинення іншого правопорушення. До того ж предмети кримінального правопорушення - наркотичні засоби, вилучені.

Всі інші обставини, зазначені у клопотанні, не є ризиками та підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Єдиним доводом для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного є тяжкість злочину та суворість покарання, передбаченого ч.2 ст.307КПК України, за якою підозрюється.

Проте тяжкість злочину не може бути єдиною підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Ані в клопотанні, ані в судовому засіданні прокурор жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як того вимагається частиною 1 ст.183 КПК України.

Згідно практики ЄСПЛ: При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших запобіжних заходів» (п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011року у справі Харченко проти України, «тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу п.29 рішення ЄСПЛ від 11.10.2010року у справі «Хайредінова проти України».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтересам забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до частини 3 статті 176КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, застосування якого передбачено до осіб, які є небезпечними для суспільства, і застосовується також і з метою убезпечити суспільство від такої особи.

Підозрюваний не є небезпечним для суспільства в розумінні агресивності поведінки.

Підозрюваний є молодою людиною, до кримінальної відповідальності притягується вперше. І прокурор, процитувавши статті КПК України, зробив висновок, що « застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу, не пов`язаний із триманням під вартою, не зможе забезпечити його належної поведінки та попередити спроби підозрюваного переховуватися від органів досудового слідства та суду. Незрозуміло, що це за «запобіжні заходи, пов`язані із триманням під вартою», адже стаття 176КПК України таких не визначає.

За викладених обставин слідчий суддя вважає, що перебування підозрюваного під вартою за своєю фактичною суттю у даному кримінальному провадженні, виглядатиме як «авансове» відбування покарання в рахунок можливого призначення покарання судом у вигляді позбавлення волі, що відповідно до КПК України не є метою запобіжних заходів.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у його рішенні від 26.06.1991року у справі Летельє проти Франції, попереднє ув`язнення не повинно бути передвісником покарання у виді позбавлення волі та не може бути «формою очікування обвинувального вироку».

Слідчий суддя з урахуванням всіх встановлених обставин, зокрема, і наявності малолітньої дитини, приходить до висновку, що підозрюваному достатнім є застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в житлі за адресою: АДРЕСА_1 , з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, і вважає, що такий запобіжний захід забезпечить виконання процесуальних обов`язків підозрюваним.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 181, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Клопотання слідчого про застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відхилити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду у період часу з 20:00 години до 07:00 години, строком до 09 квітня 2022 року (включно).

Покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, суд;

-не відлучатися із м.Каховка без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон;

-утримуватися від спілкування із ОСОБА_7 ;

-носити електронний засіб контролю;

-прибувати до слідчого СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 або до іншого слідчого, включеного до складу слідчої групи в даному кримінальному провадженні, із періодичністю раз на два тижні - щочетверга, у період часу з 09 до 18 години, прибуття підтверджувати особистим підписом.

Виконання ухвали доручити слідчому слідчого управління Головного управління Національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Звільнити ОСОБА_4 з-під варти в залі суду.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала слідчого судді не набрала законної сили.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено о 12 годині 10 хвилин 16 лютого 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1