Справа № 645/7177/21
Провадження № 1-кп/645/727/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2021 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000737 від 06.09.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185 КК України,

встановив:

29 жовтня 2021 року в провадження Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за 0000737 від 06.09.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185 КК України.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2021 року призначено підготовче судове засідання за вищевказаним обвинувальним актом.
Ухвалою слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 26 жовтня 2021 року застосовано відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 24 грудня 2021 року до 18 год. 00 хв. .
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3,4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначив, що характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, свідчать про підвищену суспільну небезпеку, оскільки останній підозрюються у вчиненні тяжких злочинів, санкцією яких передбачено покарання до шести років позбавлення волі. Відповідно до вимог п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України маються наступні ризики: обвинувачений при обранні іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки, усвідомлюючи реальну можливість та побоюючись отримати значний термін покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюється у вчиненні тяжких злочинів. Крім того, при обранні більш м`якого запобіжного, ніж тримання під вартою, може незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів, оскільки обвинувачений ознайомлювався із відповідними процесуальними документами, які містяться в матеріалах кримінального провадження, серед яких, в тому числі, є процесуальні документи з даними учасників кримінального провадження. При цьому, може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не працює, стійких соціальних зав`язків не має, постійного місця роботи не має, веде спосіб життя, який не відповідає загальноприйнятим стандартам здорового способу життя, зловживає спиртними напоями, а отже, маються достатні підстави вважати, що обвинувачений при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, у подальшому може продовжити вчиняти нові злочини, а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Разом з тим, зазначив, що на теперішній час вищевказані ризики продовжують мати місце. Таким чином, застосування відносно ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не може гарантувати належну поведінку обвинуваченому, що також є підтвердженням необхідності застереженні обраного виду запобіжного заходу.

Обвинувачений: заперечував проти задоволення клопотання прокурора.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 заперечувала проти клопотання прокурора та просила змінити запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.
Прокурор заперечував проти зміни запобіжного заходу відносно обвинуваченого.
Обвинувачений: підтримав думку захисника та просив змінити запобіжний захід на домашній арешт.
Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, приходить до наступного.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. При цьому, положення третього речення ч. 3 ст. 315 КПК України щодо автоматичного продовження строку тримання під вартою чи домашнього арешту без наявності відповідних клопотань учасників кримінального провадження рішенням Конституційного суду України № 1-р/2017 від 23.11.2017 року визнано неконституційним. Конституційний Суд України виходить з того, що зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. У вказаному рішенні зазначено, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, який обмежує гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, може бути застосований судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.
З урахуванням вказаного, суд відмічає, що продовження строків тримання під вартою згідно норм діючого кримінального процесуального законодавства передбачено: 1) слідчим суддею під час досудового розслідування (ст.ст. 197, 199 КПК України); 2) судом під час саме судового розгляду (ст.ст. 315, 331 КПК України). Таким чином, на стадії підготовчого судового засідання суд має право розглянути клопотання учасників судового провадження про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження.
Згідно ч. 1 ст. 333 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практикою Європейського суду з прав людини закріплено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.
Ухвалою слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 26 жовтня 2021 року застосовано відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 24 грудня 2021 року включно.
Заявлене прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу в виді тримання обвинуваченим під вартою відповідає вимогам ст. 184 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Під час вирішення питання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених п.п. 1, 3,4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування запобіжного заходу, а також приймає до уваги, що відповідно до обвинувального акта ОСОБА_4 обвинувачуються у скоєнні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях постійно вказує на необхідність дотримання справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ, зокрема правової позиції, викладеній в п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», вирішуючи питання щодо можливості застосування інших запобіжних заходів відносно обвинувачених, зважаючи на обґрунтованість підозри та наявність вказаних ризиків, та приймаючи до уваги відсутність фактичних даних, які свідчать про зміну цих ризиків, суд вважає неможливим запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких або скасування запобіжних заходів.
Таким чином, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, для застосування обвинуваченому ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено, а тому клопотання захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу з триманням під вартою на цілодобовий домашній арешт, задоволенню не підлягає.
Враховуючи викладене, з метою запобігання спробам обвинуваченого ОСОБА_4 переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів, вчинення ним нових кримінальних правопорушень, з урахуванням особи обвинуваченого, а також враховуючи, що більш м`які запобіжні заходи, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1,3,4,5 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, суд вважає, що є наявними підстави для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому обирає щодо обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Згідно ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 185 КК України - тобто таємне викрадання чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням в інше приміщення, вчиненому повторно.
Враховуючи встановлені судом обставини, та наведені ризики, згідно ст. 183 КПК України, суд вважає, що застава в розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб достатньою мірою може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків у даному кримінальному провадженні.
16.11.2021 року до суду надійшов цивільний позов потерпілого Товариства з обмеженою відповідальністю «Кіченлайн» до обвинуваченого ОСОБА_4 про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення ним кримінального правопорушення у розмірі 17430,15 грн.
Представник потерпілого ТОВ «Кіченлайн» - ОСОБА_6 , та потерпілий ОСОБА_7 у судове засідання не з`явилися надали заяву про розгляд справи без їх участі.
Разом з тим, впідготовчому судовому засіданні судом було постановлено на обговорення питання щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, а також про прийняття цивільного позову потерпілого ТОВ «Кіченлайн».
Прокурор не заперечував проти призначення справи до судового розгляду та прийняття цивільного позову до розгляду разом з обвинувальним актом.
Обвинувачений та його захисник не заперечували проти призначення до судового розгляду та прийняття цивільного позову.
Вислухавши думку учасників підготовчого судового провадження, оглянувши матеріали кримінального провадження, суд дійшов до наступного.
Суд, вислухавши думку учасників підготовчого судового розгляду, приходить до наступних висновків.
Обвинувальний акт складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає.
Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Дане кримінальне провадження підсудне Фрунзенському районному суду м. Харкова.
Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.
Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та /або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно-небезпечне діяння.
За наведеного, суд дійшов висновку про прийняття цивільного позову ТОВ «Кіченлайн» до спільного розгляду з обвинувальним актом.
Керуючись ст. ст. 170-173, 314-316, 372, 392 КПК України, суд, -

постановив:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт відмовити.
Клопотання прокурора про застосування обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 19 лютого 2022 року включно, із визначеною сумою застави у розмірі 45400 гривень 00 копійок.
Копію ухвали направити до ДУ «Харківський слідчий ізолятор».
Прийняти цивільний позов потерпілого Товариства з обмеженою відповідальністю «Кіченлайн» до спільного розгляду з обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0000737 від 06.09.2021 року, визнавши обвинуваченого ОСОБА_4 цивільним відповідачем.
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Фрунзенського районного суду м. Харкова на 22 грудня 2021 року о 16 годині 20 хвилин.

В судове засідання викликати осіб згідно реєстру, доданого до обвинувального акта.

Ухвала може бути оскаржена в частині обрання запобіжного заходу до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом 5 днів, а обвинуваченим в той же термін з моменту вручення їм копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлено 23.12.2021 року.

Головуючий суддя - ОСОБА_1