Справа № 461/146/22
Провадження № 1-кс/461/423/22
25.01.2022 року м.Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2
Старший слідчий ВРОТЗ СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою транснаціональною злочинністю Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням, в якому просить накласти арешт на речі, які вилучені 18.01.2022 в період часу з 07:36 год. по 08:59 год. під час проведення обшуку в автомобілі марки «Chevrolet Aveo», р.н. НОМЕР_1 , а саме: пошкоджений - розламаний особистий мобільний телефон ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 марки «HUAWEI», ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 з абонентським номером мобільного оператора НОМЕР_4 .
В обгрунтування внесеного клопотання покликається на те, що службові особи держустанов Львівщини, зокрема Золочівської міської ради, Глинянської міської ради Львівського (Золочівського) району Львівської області та Глинянської міської лікарні Глинянської міської ради, за попередньою змовою групою осіб вимагають та одержують неправомірну вигоду від суб`єктів підприємницької діяльності, зокрема від ПП «Золочівстарбуд», ФОП ОСОБА_6 та ФОП ОСОБА_7 за вчинення ними дій з використанням наданого їм службового становища. Крім цього протягом 2021 року службові особи ПП «Золочівстарбуд», а також ФОП ОСОБА_6 та ФОП ОСОБА_7 , шляхом зловживання службовим становищем, діючи за попередньою змовою групою осіб, вчиняють розтрату коштів.
21.07.2021 між Золочівською міською радою Золочівського району Львівської області в особі міського голови ОСОБА_8 та ПП «Золочівстарбуд» в особі ОСОБА_9 укладено договір №115, що стосується об`єкту «Капітальний ремонт дороги по вул. Промисловій в м. Золочеві Львівської області» на загальну суму 9 399 800 грн.
Крім цього, 04.08.2021 між Глинянською міською радою Львівського району Львівської області в особі міського голови ОСОБА_10 та ФОП ОСОБА_6 укладено договір підряду №08-2021, що стосується об`єкту «Капітальний ремонт фасаду міської ради з влаштуванням центру надання адміністративних послуг (ЦНАП) по АДРЕСА_1 » на загальну суму 1 446 127 грн.
Крім цього 19.11.2021 між Золочівською міською радою Золочівського району Львівської області в особі міського голови ОСОБА_8 та ФОП ОСОБА_6 укладено договір №221 що стосується об`єкту «Капітальний ремонт тротуару сполучень міста Золочева та села Підгороднє по вул. Тернопільська в м. Золочів Золочівського району Львівської області» на загальну суму 2 099 413 грн.
Крім цього, 14.12.2021 між «Глинянською міською лікарнею» Глинянської міської ради Львівського району Львівської області в особі в.о. директора ОСОБА_11 та ФОП ОСОБА_7 укладено договір підряду №14, стосується об`єкту «Проведення відновлювальних робіт капітального ремонту приміщень амбулаторної моно практики в с. Куровичі Львівського району Львівської області» на загальну суму 1 009 016 грн.
Вказані відомості підтверджується даними з Інтернет ресурсу, а саме офіційного інформаційного ресурсу prozorro.gov.ua.
Разом з тим, за наявною інформацією, в ході виконання будівельних робіт на вказаних об`єктах, підрядниками підготовлено та надано замовникам акти прийняття виконання будівельних робіт форми КБ-2в, із внесеними завідомо недостовірними відомостями щодо об`ємів виконаних робіт та невідповідність кількісних та якісних матеріалів, що призвело до безпідставної оплати бюджетних коштів підряднику.
Таким чином, в діях осіб правопорушників наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що тендерну документацію ПП «Золочівстарбуд» для участі у тендері по договору №115 від 21.07.2021 готував ФОП ОСОБА_6 . Крім цього, як з`ясовано з наведених договорів, ОСОБА_6 самостійно виступає підрядником по об`єктах будівництва, залучаючи при цьому до вказаної діяльності ОСОБА_7 .
Вказане підтверджується матеріалами кримінального провадження, в т.ч. протоколами за результатами проведення НСРД відносно осіб правопорушників, які долучені до матеріалів кримінального провадження, показами свідка ОСОБА_12 .
Відтак, в органу досудового розслідування є підстави вважати, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_2 , орендує під офіс приміщення за адресою: АДРЕСА_3 , користується мобільним телефоном з № НОМЕР_4 та автомобілем марки «Chevrolet Aveo», р.н. НОМЕР_1 .
18.01.2022 в період часу з 07:36 год. по 08:59 год., на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова проведено обшук в автомобілі марки «Chevrolet Aveo», р.н. НОМЕР_1 , в ході якого виявлено та вилучено пошкоджений - розламаний особистий мобільний телефон ОСОБА_6 марки «HUAWEI», ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_3 з абонентським номером мобільного оператора № НОМЕР_4 .
У подальшому вказані речі, вилучені під час проведення обшуку, постановою слідчого ВРОТЗ СУ ГУ НП у Львівській області визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки такі, ймовірно зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Слідчий у судове засідання не з`явився, оскільки у клопотанні просить суд проводити розгляд справи про накладення арешту на майно у його відсутності та у відсутності прокурора, а також без виклику власника майна. Клопотання підтримує та просить суд таке задоволити.
З метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання про накладення арешту на майно без виклику власника майна.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 2 ст.173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
В межах даного кримінального провадження, 18.01.2022 в період часу з 07:36 год. по 08:59 год., на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова проведено обшук в автомобілі марки «Chevrolet Aveo», р.н. НОМЕР_1 , в ході якого виявлено та вилучено пошкоджений - розламаний особистий мобільний телефон ОСОБА_6 марки «HUAWEI», ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 з абонентським номером мобільного оператора № НОМЕР_4 .
Постановою старшого слідчого ВРОТЗ СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 від 18.01.2022 р. вилучені документи та предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки такі, ймовірно зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані. як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Ч. 7 ст. 237 КПК України передбачено, що при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно з ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч. 2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Ч.2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Слідчим доведено, що метою накладення арешту на майно є забезпечення речових доказів. Арешт вище вказане майно, як тимчасово вилученого майна є розумним та співрозмірним обмеженням права власності щодо виконання завдання кримінального провадження відповідно до ст.2 КПК України.
Тому слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів на перелічені в клопотанні речі та предмети, які могли зберегти на собі сліди вчинення злочину. Вилучені предмети і речі можуть мати доказове значення під час судового розгляду кримінального провадження, можуть мати доказове значення для підтвердження причетності конкретних осіб до вчинення кримінального правопорушення .
Зі змісту клопотання вбачається, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням може бути виконане.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.
Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.
Арешт накладається на майно через необхідність запобігання можливості їх приховання, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з метою збереження вилучених речей у якості речових доказів, вважаю, що клопотання слідчого підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт на речі, які вилучені18.01.2022 в період часу з 07:36 год. по 08:59 год. під час проведення обшуку в автомобілі марки «Chevrolet Aveo», р.н. НОМЕР_1 , а саме: пошкоджений - розламаний особистий мобільний телефон ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 марки «HUAWEI», ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 з абонентським номером мобільного оператора НОМЕР_4 .
Виконання ухвали покласти на старшого слідчого ВРОТЗ СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1