ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/4566/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" листопада 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

17.11.2021 ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою, у якій просив скасувати арешт майна, а саме: будинку по АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_3 , у зв`язку із закриттям кримінального провадження № 000086.
На підтвердження своїх повноважень діяти від імені ОСОБА_3 ОСОБА_2 надав нотаріально засвідчену довіреність на представництво її інтересів з питань одержання у власність та оформлення права власності на земельну ділянку, якане є належним документом, якій підтверджує повноваження представника особи у кримінальному провадженні.

Так, відповідно до положень статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається кримінальним процесуальним законодавством України.
Згідно пункту 10 статті 3 цього Кодексу кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Стаття 7 цього Кодексу визначає, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження серед яких законність та забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дії чи бездіяльності.

Питання скасування арешту майна у кримінальному провадженні врегульовані статтею 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно (частина 2 статті 174 КПК).
Правовий статус третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, визначає стаття 64-2 КПК України.

За приписами частини 4 цієї норми представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт (фізичної особи), може бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником.

Повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт (фізичної особи), підтверджуються документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу (частина 5 статті 64-2 КПК України).

Відповідно до статті 50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: свідоцтвом на право зайняття адвокатською діяльністю; ордером, договором або дорученням органу, уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Наведене означає, що представництво власника майна - фізичної особи, у кримінальному провадженні може здійснюватись лише адвокатом, а відтак ОСОБА_2 не має права представляти ОСОБА_3 на підставі довіреності.

Ураховуючи, що кримінальний процесуальний закон взагалі не регулює питання, яке рішення слід прийняти за заявою про скасування арешту майна, поданою неповноважною особою, на підставі частини 6 статті 9 КПК України застосовується положення пункту 1 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, якщо її подано особою, яка не має права подавати скаргу.

Слід також зазначити, що кримінальний процесуальний закон передбачає звернення до слідчого не із заявою, а з клопотанням про скасування арешту майна, яке повинно містити виклад підстав для скасування арешту, та до нього мають бути додані необхідні докази, зокрема, ухвала слідчого судді про арешт майна, докази належності майна заявнику, а якщо кримінальне провадження закрите копія відповідної постанови.

Керуючись частиною 6 статті 9, пунктом 1 частини 2 статті 304 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Слідчий суддя: