Провадження №1-кп/523/549/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.10.2021 року Суворовський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

розглянувши в судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт та додані до нього документи за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187, ч.1 ст.263 КК України та ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Суворовського районного суду м.Одеси знаходяться на розгляді обвинувальний акт та додані до нього документи за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187, ч.1 ст.263 КК України та ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

В судовому засіданні прокурором було заявлене клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинувачених.

Захисники заперечували проти клопотання прокурора, просили змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Обвинувачені підтримали думку захисників.

Згідно ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Стаття 177 КПК України, встановлює, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з цим, ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

З огляду на п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до особи, яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Наряду з наведеним, відповідно до вимог п.3 ст.5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 63 рішення у справі «Доронін проти України від 19.02.2009р.) про обрання чи продовженні застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою навіть у справах про вбивство та при спробі обвинуваченого зникнути, національні суди мають розглядати можливість застосування тих чи інших альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою, а посилання при цьому головним чином на тяжкість обвинувачення не уявляє собою « відповідної та достатньої» підстави.

Таким чином, беручи до уваги клопотання прокурора щодо продовження застосування обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд, вислухавши думку учасників процесу, враховуючи вимоги ч.3 ст.331 КПК України, підстави ст.177 КПК України, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме виходячи з обґрунтованості підозри у вчиненні обвинуваченими кримінального правопорушення, також ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються у скоєнні тяжкого злочину, крім того, скоїли злочин, будучи обвинуваченими, які скоїли аналогічні корисливі злочини та відносно яких, зі слів раніше вже було обрано запобіжні заходи у вигляді особистого зобов`язання та домашнього арешту відповідно, з метою запобігти незаконному впливу на свідків, які ще не допитані, враховуючи той факт, що обвинуваченими не було надано документів стосовно наявності у них місця мешкання, суд вважає за доцільне продовжити відносно зазначених обвинувачених запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», оскільки жоден інший запобіжний захід не зможе забезпечити належної поведінки обвинувачених та виконання ними своїх зобов`язань.

Враховуючи положення ч.ч.3,4 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

З урахуванням особи обвинуваченого, відсутності постійного місця роботи, та обставин злочину, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у межах розміру передбаченого п.2 ч.5 ст.182 КПК України, який передбачений для осіб підозрюваних чи обвинувачених у вчиненні тяжкого злочину.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 331, 369-372, 392 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора щодо продовження застосування тримання під вартою відносно обвинувачених задовольнити.

Продовжити запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 28.12.2021 року.

Клопотання ОСОБА_6 про зменшення розміру застави задовольнити.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі - 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто станом на 01.01.2021 року 90 800 (дев`яносто тисяч вісімсот) гривень.

Продовжити запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 28.12.2021 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_7 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі - 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто станом на 01.01.2021 року 90 800 (дев`яносто тисяч вісімсот) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ст.182 ч.8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

На підставі Рішення Конституційного суду України №4-рп-2019 від 13.06.2019 року, ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Головуючий суддя