Справа № 355/446/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 грудня 2021 року м. Переяслав
Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
захисників обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001099 від 30.11.2020 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.2 ст.345 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187 КК України,
в с т а н о в и в:
На розгляді Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження №0001099 від 30.11.2020.
Прокурор звернувся до суду з клопотанням, в якому просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які були враховані судом під час застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме: спроби переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого і свідків та вчиняти інші кримінальні правопорушення продовжують існувати. При цьому, з урахуванням викладених обставин, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, на думку державного обвинувача, не зможе забезпечити належну поведінку обвинуваченого та запобігти зазначеним ризикам.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_9 вважає, що клопотання не підлягає до задоволення. Заперечуючи проти клопотання, адвокат звернув увагу суду на некоректність обвинувачення відображеного в клопотанні, зокрема на те, що в клопотанні ОСОБА_6 інкримінується вчинення злочину передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, що суперечить обвинуваченню за редакцією обвинувального акту. Крім цього ОСОБА_11 звернув увагу на те, що в мотивуванні клопотання прокурора з`являються нові обставини, в даному випадку особа викривач, про що жодним чином не відомо стороні захисту, що на думку захисника свідчить про неналежну підготовку сторони обвинувачення.
Звернув увагу суду на тривалість дії обраного запобіжного заходу та вважає, що 12 місяців утримання ОСОБА_6 під вартою суттєво зменшили ризики, навіть якщо такі і існували на момент обрання такого заходу. Просить змінити запобіжний захід відносно ОСОБА_6 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав свого захисника, просить обрати йому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Заслухавши думки учасників судового провадження, суд дійшов наступних висновків.
ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.257, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України,
Зокрема, в участі в організованій ОСОБА_5 озброєній банді, безпосереднього здійснення розбійних нападів в складі організованої озброєної групи, зокрема в нападі 07.12.2020 близько 21 год. 35 хв. по АДРЕСА_1 , на ОСОБА_12 , якого сприйняли за ОСОБА_13 , з метою заволодіння майном останнього. Крім того, обвинувачується в незаконному придбанні та зберіганні вогнепальної зброї пістолету «ZORAKI» (STALKER) б/н, калібру 9 мм. Р.А, та вісім предметів, схожих на набої, два з яких є боєприпасами.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід. Та до спливу строку дії запобіжного заходу, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а також неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Можливість застосування запобіжного заходу, в даному випадку визначена пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України.
Суд вважає наявним ризик переховування від суду, з огляду на тяжкість інкримінованого правопорушення та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі, вже самі по собі може бути підставою та мотивом для ОСОБА_6 до втечі, що узгоджується із позицією висловленою в п. 36 Рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі Москаленко проти України.
Щодо ризику вказаного в п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України, суд вважає, що у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, реальність даного ризику прокурором обгрунтована. До того ж ризик незаконного впливу з боку обвинуваченого на потерпілих, свідків в цьому кримінальному провадженні, був встановлений та обґрунтований в ході попередніх судових засідань цим складом суду та іншими судами.
Розгляд справи по суті лише розпочинається, свідки та потерпілі не були допитані судом, то ж даний ризик не зменшився та продовжує існувати.
До того ж, суд вважає імовірним існування ризику визначеного п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, як вчинення інших кримінальних правопорушень, пов`язаний з попереднім ризиком та обґрунтований тим, що тиск на свідка чи потерпілого в кримінальному провадженні може утворювати самостійний склад кримінального правопорушення.
Отже, вищезазначене в сукупності дає підстави суду вважати клопотання прокурора обґрунтованим та на даній стадії судового розгляду застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи та має за мету досягнення дієвості провадження.
Підстав для заміни запобіжного заходу більш м`яким в даний час не встановлено, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів, на думку суду, не зможе забезпечити належну поведінку обвинуваченого та запобігти зазначеним ризикам.
Суд, з урахуванням того, що особа обвинувачується у вчиненні кількох злочинів пов`язаних із застосуванням насильства, не визначає розмір застави відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України.
Керуючись ст.ст.177, 182, 183, 194, 331 КПК України, суд
у х в а л и в:
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто по 02 лютого 2022 року, утримуючи його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Управління Державної пенітенціарної служби України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Суддя ОСОБА_14 ідпис):