печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах АТ «Київметробуд» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002358, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах АТ «Київметробуд» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002358.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002358 від 05.11.2019, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва накладено арешт, зокрема на кошти, які належать АТ «Київметробуд» відкритих в Державній казначейській службі. Вказаний арешт є необґрунтованим та таким, що обмежує законні права та інтереси власника, у зв`язку з чим підлягає скасуванню в порядку передбаченому законом.

Особа, яка звернулась з клопотанням в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляд справи повідомлялася належним чином. Через канцелярію суду адвокатом подано заяву про розгляд справи у його відсутні, вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступних висновків.

Судовим розглядом встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням в кримінальному провадженні №0002358, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.11.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 210 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.09.2020 року (провадження № 757/39567/20-к) накладено арешт на грошові кошти із забороною розпоряджатися вказаними грошовими коштами, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, зокрема, на кошти, які належать АТ «Київметробуд».

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Протягом досудового розслідування не встановлено, що джерело походження грошових коштів які перебувають арештованими на розрахунковому рахунку підприємства ж предметом злочину чи отриманні незаконним шляхом.

Протягом досудового розслідування не встановлено, що джерело походження грошових коштів які перебувають арештованими на розрахунковому рахунку підприємства є предметом злочину чи отриманні незаконним шляхом.

За встановлених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором не надано доказів у спростування доводів клопотання, що грошові кошти на банківських рахунках, які належать АТ «Київметробуд» відповідають критеріям ст. 98 КПК України та є предметом злочину, або набуті кримінально протиправним шляхом та існує потреба у подальшому накладенні арешту.

З огляду на викладене, відсутні обґрунтовані підстави для накладення арешту на рахунки, які належать АТ «Київметробуд».

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та скасування арешту майна накладеного на грошові кошти, які належать АТ «Київметробуд».

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.09.2020 року (провадження № 757/39567/20-к), а саме: на грошові кошти, які знаходяться на рахунках АТ «Київметробуд» відкритих в Державній казначейській службі (МФО 899998) в сумі 1 413 935 216, 80 грн., що знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1