Провадження № 1-кс/161/9455/21
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2021 року м. Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань заяву заявника - потерпілої ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_4 від кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000102 від 30 березня 2017 року,

за участю заявника - потерпілої ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

06 грудня 2021 року судді Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 передано для розгляду заяву заявника - потерпілої ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_4 від кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000102 від 30 березня 2017 року, у зв`язку, на її думку, явною упередженістю вказаного слідчого судді у кримінальному провадженні, оскільки ним, як слідчим суддею неодноразово безпідставно відхилялись її скарги у ньому, приймались рішення у інших кримінальних провадження та судових провадженнях, які стосуються її прав, як потерпілої, з якими вона не згідна, тому у неї наявні переконливі враження про упередженість та необ`єктивність слідчого судді по розгляду вказаного кримінального провадження, а тому є сумніви щодо можливості реалізації нею права на справедливий судовий розгляд за участі слідчого судді ОСОБА_4 , відповідно на підставі п. 4 ч. 1 ст.75 КПК України слідчий суддя підлягає відводу, оскільки існують інші обставини, що викликають обґрунтований сумнів в його неупередженості.

В судове засідання прокурор, слідчий не з`явились, хоча належним чином повідомленні про дату час та місце розгляду даної заяви, а тому розгляд заяви про відвід слідчого судді проводиться за їхньої відсутності.

Заслухавши думку заявника - потерпілої, яка просила задовольнити заяву про відвід слідчого судді, при цьому, мотивуючи її і тим, що вказане кримінальне провадження виділено з матеріалів інших кримінальних проваджень, де слідчий суддя ОСОБА_4 вже відведений та кримінальне провадження, за окремими епізодами, розпочато щодо дій саме суддів Луцького міськрайонного суду Волинської області, які є колегами слідчого судді, оглянувши та дослідивши матеріали заяви про відвід, суд приходить до висновку, що заява про відвід слідчого судді підставна та підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно до вимог ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Вимогами ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Разом з цим, п. 66 рішення Європейського суду з прав людини в справі "Мироненко і Мартиненко проти України" вказано, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У відповідності до вимог п. 70 зазначеного рішення Європейського суду з прав людини у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення або, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.

Згідно до вимог п. 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо стандартів незалежності судової влади та незмінюваності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Відповідно до вимог ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом судді України 22 лютого 2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат справи.

Судом встановлено, що Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Луцьку) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000102 від 30 березня 2017 року, у тому числі, за фактом дій суддів Луцького міськрайонного суду Волинської області.

В своїй заяві заявник потерпіла ОСОБА_3 та усних поясненнях в судовому засіданні стверджує, що слідчий суддя ОСОБА_4 , у тому числі, не може брати участі у вказаному кримінальному провадженні, оскільки за окремими епізодами таке провадження, розпочато щодо дій саме суддів Луцького міськрайонного суду Волинської області, де працює слідчий суддя ОСОБА_4 , які є його колегами, а тому у неї наявні переконливі враження про упередженість та необ`єктивність слідчого судді по участі у подальшому здійсненні інших процесуальних дій та прийнятті рішень у кримінальному провадженні, а відповідно сумніви щодо реалізації ним права останньої на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 32 КПК України, кримінальне провадження щодо обвинувачення судді у вчиненні кримінального правопорушення не може здійснюватися тим судом, у якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді. Якщо згідно з частиною першою цієї статті кримінальне провадження стосовно судді має здійснюватися тим судом, у якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді, кримінальне провадження здійснює суд, найбільш територіально наближений до суду, в якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді, іншої адміністративно-територіальної одиниці (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва чи Севастополя).

Також, згідно до вимог ч. 10 ст. 49 Закону України "Про судоустрій та статус суддів", кримінальне провадження щодо обвинувачення судді у вчиненні кримінального правопорушення, а також прийняття рішення про проведення стосовно судді оперативно-розшукових заходів чи слідчих дій, застосування запобіжних заходів не може здійснюватися тим судом, в якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді. У разі якщо згідно із загальними правилами визначення юрисдикції кримінальне провадження стосовно судді має здійснюватися або рішення про проведення стосовно судді оперативно-розшукових заходів чи слідчих дій або застосування запобіжних заходів має ухвалюватися тим судом, в якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді, кримінальне провадження або ухвалення рішення про проведення оперативно-розшукових заходів чи слідчих дій здійснюється судом, найбільш територіально наближеним до суду, в якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді, іншої адміністративно-територіальної одиниці (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва чи Севастополя), якщо інший суд не визначений процесуальним законом.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заявником - потерпілою ОСОБА_3 наведено інші обґрунтовані підстави, що виключають можливість участі слідчого судді у кримінальному провадженні № 0000102 від 30 березня 2017 року, що передбачені ст. 75 КПК України, беручи до уваги той факт, що досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється, у тому числі, щодо суддів Луцького міськрайонного суду Волинської області, тому заяву про відвід слідчого судді слід задовольнити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 75, 81, 372, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву заявника - потерпілої ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_4 від кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000102 від 30 березня 2017 року задовольнити та відвести слідчого суддю ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000102 від 30 березня 2017 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:/підпис/

Згідно з оригіналом:

Суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1