Справа № 496/4067/20
Провадження № 1-кп/496/315/21
У Х В А Л А

08 вересня 2021 року м. Біляївка
Біляївський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника - ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,
В С Т А Н О В И В:
В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
У судовому засіданні прокурор подав клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, за скоєння якого передбачено покарання від 3 до 7 років позбавлення волі; він може переховуватися від суду; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення. Посилаючись на вказані ризики, прокурор просить суд продовжити обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою.
В судовому засіданні обвинувачений та його захисник заперечували проти вказаного клопотання та просили суд відмовити прокурору, посилаючись на те, що обвинувачений не має наміру переховуватись від суду, а ризики на які посилається прокурор недоведені.
Заслухавши прокурора, обвинуваченого та захисника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Ч. 5 ст. 9 КПК України, зазначає, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Вирішуючи клопотання прокурора щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, судом враховуються вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини, згідно з якою обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Доцільність залишення під вартою особи, яка підозрюється в скоєнні тяжкого злочину, має оцінюватись в кожному випадку окремо у відповідності з її особливими характеристиками.
Враховуючи те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, є військовослужбовцем і може бути направлений в зону антитерористичної операції та з метою уникнення кримінальної відповідальності розуміючи тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у скоєнні злочину може переховуватись від суду, може впливати на свідка, який недопитаний в судовому засіданні, а також продовжити кримінальне правопорушення у скоєнні якого обвинувачується, оскільки він має доступ до озброєння, а тому суд вважає, що ризики передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати та є достатні підстави для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Інші ризики, на які посилається прокурор, а саме: щодо знищення, приховання або спотворення речей чи документів, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином обвинуваченим суд вважає недоведеними.
Враховуючи те, що будь-яких даних про зменшення ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, судом не встановлено, а тому суд вважає за можливе продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою на 60 днів.
Окрім цього, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого ОСОБА_5 , тяжкість злочину, в якому він обвинувачується, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд вважає за необхідне покласти наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Керуючись ст. ст. 7, 9, 177, 178, 182-183, 194, 331, 376 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: з 08.09.2021 року до 06.11.2021 року, включно, та утримувати його на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обовязків, передбачених КПК України у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168160 грн.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення - начальнику ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1