Справа №359/2018/22
Провадження № 1кс/359/507/2022
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
9 березня 2022 року м. Бориспіль
Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду з технічною фіксацією клопотання старшого слідчого СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 в кримінальному провадженні №0000352, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.03.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.1 ч. 2 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вороньків Бориспільського району Київської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, проживаючого в АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого п.1 ч.2 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:
9 березня 2022 року прокурор Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 звернувся з вказаним клопотанням та обґрунтовує його тим, що СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000352 від 8 березня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України. Досудовим слідством встановлено, що 8 березня 2022 року приблизно о 20:00 год. ОСОБА_5 знаходився за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де разом із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 вживали спиртні напої, святкуючи «Міжнародний жіночий день 8 - Березня». У цей день приблизно о 20:30 год., на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин між ОСОБА_5 виникла словесна сварка з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Під час вказаної сварки, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на заподіяння смерті двох і більше осіб: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та настання наслідків у вигляді заподіяння смерті двох і більше осіб, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, пройшов до спальної кімнати, де з шафи для одягу взяв мисливську двохствольну рушницю моделі «ТОЗ-БМ», зарядив її набоями, спорядженими картеччю, та здійснив не менше двох пострілів: в тулуб ОСОБА_8 , спричинивши ушкодження у виді вогнепального наскрізного дробового поранення грудної клітки з ушкодженням внутрішніх органів, від яких настала його смерть, та у шию ОСОБА_9 , спричинивши ушкодження у виді вогнепального наскрізного дробового поранення шиї з ушкодженням кровоносних судин, від яких настала її смерть.

8 березня 2022 року о 22:00 год., в порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

9 березня 2022 року ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України. Обґрунтованість повідомленої підозри підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , від 8 березня 2022 року, яким зафіксовано місце вчення злочину та сліди злочину, а також виявлено трупи: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 з вогнепальними пораненнями; копіями лікарських свідоцтв про смерть ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; показаннями свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_7 ; протоколом затримання ОСОБА_5 ; повідомленням про підозру ОСОБА_5 , та іншими доказами.

Слідчий у клопотанні зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: враховуючи тяжкість злочину, то є достатні підстави вважати, що він буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду; а також є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки останні своїми показаннями викривають його у вчиненні злочину. Посилаючись на вказане, прокурор вважає, що інші запобіжні заходи не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. З метою запобігання цих ризиків слідчий просив застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання за вказаними у клопотанні підставами, вказавши, що на думку органу досудового розслідування, відносно підозрюваного, з урахуванням даних про його особу, необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зважаючи на те, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти застосування такого заходу як тримання під вартою, просив застосувати відносно підозрюваного інший запобіжний захід, не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, посилаючись на недоведеність ризиків зазначених у клопотанні прокурора, оскільки з показів підозрюваного вбачається що останній здійснював свій самозахист.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав доводи свого захисника та повідомив, що дійсно відносно нього подружжя сусідів застосовувало до нього фізичну силу, наслідки чого наявні у нього на обличчі. Перед сутичкою вони всі разом вживали спиртні напої. У цьому зв`язку просив не обирати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши докази, приєднані до клопотання, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Встановлено, що ОСОБА_5 пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме: в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті двох осіб, вчиненого за обставин, викладених у повідомленні про підозру.

Відповідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З наданих матеріалів вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах доказами:

- протоколом огляду місця події від 08.03.2022 року території домоволодіння АДРЕСА_1 , яким встановлено місце вчинення кримінального правопорушення, обстановку та сліди злочину, а також виявлено трупи ОСОБА_8 та ОСОБА_9 з вогнепальними пораненнями. В ході даної слідчої дії вилучено: мисливську рушницю, стріляні гільзи від набоїв до мисливської рушниці, набої до мисливської рушниці, картеч, саморобний пристрій для відстрілу патронів калібру 5,6 мм;

- протоколами огляду від 09.03.2022 року за адресою: АДРЕСА_2 , в ході яких оглянуто труп ОСОБА_8 та труп ОСОБА_9 , та зафіксовано локалізацію тілесних ушкоджень ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- копією лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_8 , в якому зазначено, що смерть настала від вогнепального наскрізного дробового поранення грудної клітки з ушкодженням внутрішніх органів;

- копією лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_9 , в якому зазначено, що смерть настала від вогнепального наскрізного дробового поранення шиї з ушкодженням кровоносних судин;

- даними, що містяться у протоколах допиту свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , з яких вбачається, що останні вказали про обставини вчинення злочинів;

- постановами про визнання речових доказів:

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 08.03.2022 року, згідно якого 08.03.2022 року о 22.00 год. за адресою: АДРЕСА_1 , затримано ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, в ході якого у підозрюваного вилучено верхній одяг;

- даними, що містяться у повідомленні про підозру ОСОБА_5 від 09.03.2022 року.

Ці докази в сукупності свідчать про те, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є обґрунтованою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше правопорушення кримінальне правопорушення.

У ч. 1 ст. 178 цього Кодексу закріплено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності цих ризиків слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання; майновий стан підозрюваного та наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є, зокрема, запобігання спробам переховуванням від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілого або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Так, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за санкцією якого передбачено покарання найсуворіше покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі.

Також слідчим суддею враховуються дані про особу ОСОБА_5 , який хоча і є раніше не судимим, однак обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, внаслідок якого настала смерть двох осіб, тобто непоправні наслідки, яке має значний ступінь суспільної небезпеки, що в свою чергу, на переконання слідчого судді, створює реальні ризики щодо можливості підозрюваного, перебуваючи в умовах менш тяжкого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При цьому, встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 хоч і має місце реєстрації та постійного проживання за місцем проведення досудового розслідування, однак він ніде офіційно не працює, корисно-суспільною працею не займається, не одружений, на утриманні непрацездатних та неповнолітніх осіб немає, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків та постійного джерела прибутку. Ці обставини свідчать про те, що під впливом тяжкості покарання, яке загрожує ОСОБА_5 , останній може переховуватись від органів досудового розслідування.

При цьому слідчий суддя враховує конкретні обставини злочину, за яким підозрюється ОСОБА_5 а саме, те, що він вбив родину з двох осіб, які були його товаришами. Також слідчий суддя враховує поведінку підозрюваного ОСОБА_5 , який після здійснення пострілів у життєво важливі органи потерпілих (грудна клітка, шия) з мисливської рушниці, не намагався надати їм будь-яку допомогу, не викликав швидку допомогу, а стояв поряд із ними, тобто байдуже ставлячись до цього інциденту та стану здоров`я потерпілих.

Ці обставини в сукупності, обґрунтовано переконують слідчого суддю у великій вірогідності існування ризику переховування підозрюваним від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнути відповідальності за вчинене, у разі визнання його винуватим.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня («Панченко проти Росії»). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).

На підставі вище викладеного та враховуючи дані про особу підозрюваного, його поведінку після вчинення злочину, а також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, направленого проти життя іншої людини, яке відповідно до ст. 3 Конституції України є найвищою соціальною цінністю, та усвідомлення підозрюваного в тому, що йому загрожує найсуворіше покарання, передбачене законом, само по собі може спонукати сховатись від органів досудового розслідування, суду та вживати заходи щодо створення перешкод для правосуддя іншим чином, зокрема шляхом неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.

Також згідно з дослідженими судом доказами, обставинами кримінального провадження, можливо дійти висновку, про існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки, а саме: можливості ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, незаконно впливати на свідків ОСОБА_10 , якому відомо його місце проживання, та ОСОБА_7 , з якою він проживає разом в одному будинку, оскільки останні своїми показаннями викривають його у вчиненні злочину, який поряд із ризиком можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду теж є вагомим та вірогідність його настання є досить високою.

Крім того, характер інкримінованого підозрюваного злочину, що спричинив смерть двох осіб, які були його товаришами, свідчить про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей підозрюваного, що підтверджує ймовірність його свідомої непроцесуальної поведінки.

Усі ці ризики свідчать про не можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, які є досить високими та очевидними.

Наведене вище нівелює доводи захисника про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та свідчить про відсутність підстав для застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, вчинене ним кримінальне правопорушення створило в суспільстві негативне враження, при цьому такими його діями були порушені визначені та гарантовані Конституцією України права і свободи людини і громадянина в Україні, а саме право на життя, що має найбільшу цінність для людини.

У справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. При цьому, суд оцінює суворість можливого покарання для підозрюваного та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі не застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Крім того, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 року № 2102-ІХ, на території України введено воєнний стан та запроваджено заходи правового режиму воєнного стану. Злочини у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , останній вчинив у період дії воєнного стану на території України, що істотно підвищує ступінь та характер суспільної небезпеки даного діяння.

Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою. Підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу не вбачається.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Встановлено, що запобігання наведених вище ризиків становить суспільні інтереси, які полягають в забезпеченні правопорядку, відновленні порушених прав і свобод особи та відправлення кримінального судочинства. Ці інтереси мають превалююче значення та виправдовують обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З огляду на вищевикладене, зважаючи на обставини вчинення кримінального правопорушення та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає допустимим обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, відповідно ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 підозрюється у злочині, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, що вчинений із спричиненням смерті людей.

З огляду на цю обставину слідчий суддя вважає недоцільним визначати підозрюваному розмір застави.

На підставі викладеного та керуючись ст. 176-198, 376 КПК України, Законом України «Про правовий режим воєнного стану», слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання прокурора Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави в межах строку досудового розслідування та утримувати останнього в дільниці слідчого ізолятору ДУ «Бориспільська виправна колонія (№119)» до 24.00 год. 08.05.2022 року.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду, а для підозрюваного з моменту отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги.

Оголошення повного тексту ухвали слідчого судді здійснено 10.03.2022 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1