ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 11-cc/819/572/21 Головуючий в 1-й інстанції : ОСОБА_1
Категорія: ухвала слідчого судді Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 листопада 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду у складі:

Головуючого ОСОБА_2

Суддів ОСОБА_3

ОСОБА_4

Секретарі ОСОБА_5

За участю прокурора ОСОБА_6

Підозрюваного ОСОБА_7

Захисників адвокатів: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні Херсонського апеляційного суду матеріали кримінального провадження №0001943 за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 29 вересня 2021 року, відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Княгинівка Краснолуцької міськради Луганської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 29 вересня 2021 року частково задоволено клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області та відносно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , строком до 28 листопада 2021 року включно, з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Не погоджуючись із таким судовим рішенням, захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить ухвалу слідчого судді змінити, застосувати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому в нічний час доби залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 . В іншій частині ухвалу залишити без змін.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник зазначив, що наявність існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчим жодним чином не доведена.

Вважає, що на даний час ризики, які були враховані судом під час обрання запобіжного заходу, відсутні.

ОСОБА_7 не має жодного наміру переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний з`являвся за кожним викликом слідчого, раніше не судимий, працевлаштований, позитивно характеризується за місцем роботи, тому ризик вчинення іншого кримінального правопорушення також відсутній.

Ризик незаконного впливу на свідків не доведений з огляду на те, що коло вказаних осіб на даний час не встановлено, крім того, ОСОБА_7 свою вину в інкримінованому злочині визнає, вина підтверджується письмовими доказами у кримінальному провадженні, а тому немає жодного сенсу спілкування зі свідками, які проживають у м.Херсоні, тобто в іншому, ніж підозрюваний, населеному пункті.

Враховуючи, що ОСОБА_7 має міцні соціальні зв`язки, одружений, має сім`ю, дітей, постійне місце проживання, офіційно працевлаштований, вважає за доцільне обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби, що надасть можливість ОСОБА_7 працювати та утримувати родину.

Крім того, суд безґрунтовно визначив цілодобовий домашній арешт в службовій квартирі, а не за місцем проживання ОСОБА_7 в м.Каменське Дніпропетровської області, де проживає дружина.

Заслухавши суддю - доповідача, захисника, підозрюваного, прокурора, в судових дебатах сторони залишилися на своїх позиціях, перевіривши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В силу ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його проживання, в тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного.

Відповідно до норм ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

На переконання колегії суддів, застосовуючи до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту слідчий суддя належним чином дотримався вказаних вимог кримінального процесуального законодавства.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження, 28 вересня 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.

Із повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_7 з 11.12.2018 року по 28.02.2019 року тимчасово виконуючи обов`язки генерального директора АТ «Херсонська ТЕЦ» допустив службову недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки, а саме юридичній особі було завдано матеріальну шкоду, яка у 250 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (а.п.141-146).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: договором № 192 від 11 грудня 2018 року, укладеним між АТ «ХЕРСОНСЬКА ТЕЦ» та ТОВ «Нові Енергетичні Системи» (а.п.27-32), актом приймання будівельних робіт (форми КБ-2) № 2018-196Ф1К1-02-2-1-2-1-1 за лютий 2019 року від 28.02.2019 до договору №192 від 11.12.2018 року (а.п.36-39), актом приймання будівельних робіт (форми КБ-2) №192/2018-02-3 за лютий 2019 року від 28.02.2019 до договору №192 від 11.12.2018 року (а.п.34-35), висновком судової будівельно-технічної експертизи №75 БТ від 17.03.2021 року (а.п.57-91), висновком судово-економічної експертизи №СЕ-19/122-21/2031-ЕК від 07.04.2021 року (а.п.95-108), висновком судової почеркознавчої експертизи №21-225 (а.п.111-122), висновками судових почеркознавчих експертиз №21-224, №21-226, виписками з рахунків АТ «Херсонська теплоцентраль» та ТОВ «Нові енергетичні системи», наказом № 323-к від 19.10.2018 року про призначення на посаду виконуючим обов`язки генерального директора АТ «Херсонська теплоцентраль» (а.п.20), контрактом №754 від 09.08.2018 виконуючого обов`язки генерального директора АТ «Херсонська теплоцентраль» (а.п.13-19), протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Словосполучення «обґрунтована підозра» передбачає наявність існування фактів або інформації, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин

(«Cebotari v. Moldova», п. 48).

У даному кримінальному провадженні, зв`язок підозрюваного ОСОБА_7 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дають підстави вважати, що підозра щодо вчинення ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення є обґрунтованою, що не заперечується сторонами провадження.

Що стосується питання існування ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, то суд апеляційної інстанції виходить із наступного.

Колегія суддів вважає, що слідчий суддя при обранні запобіжного заходу ОСОБА_7 достатньою мірою взяв до уваги фактичні обставини провадження, що підлягають врахуванню.

Як убачається з матеріалів провадження ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, за яке передбачено законом покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого, має постійне місце проживання, офіційно працевлаштований, за місцем роботи характеризується позитивно, має міцні соціальні зв`язки, одружений.

Таким чином, слідчий суддя вірно врахував тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , та розмір покарання, яке загрожує останньому у разі доведення його винуватості, конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про наявність існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому з огляду існування заявлених ризиків, саме запобіжний захід у виді домашнього арешту буде достатнім для запобігання вказаних ризиків та забезпечить виконання ОСОБА_7 процесуальних обов`язків в повній мірі.

Ризик переховування від правосуддя колегія суддів оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та відомостей про особу підозрюваного ОСОБА_7 .

Ризик переховування обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 передбачає безальтернативний вид покарання позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого)

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Крім того слідчим судом враховано, що ОСОБА_7 займає посаду близьку за розпорядчими функціями до тієї, під час якої вчинив дії, за які підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що може свідчити про ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Таким чином з матеріалів кримінального провадження вбачається, що всі обставини, враховані судом у сукупності, дають достатні підстави для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати житло.

Враховуючи викладене доводи апеляційної скарги захисника про відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду.

Посилання апеляційної скарги адвоката на те, що ОСОБА_7 має міцні соціальні зв`язки, одружений, має сім`ю, постійне місце проживання, офіційно працевлаштований, суд апеляційної інстанції приймає до уваги, проте вказані обставини не є підставами для скасування ухвали слідчого судді, оскільки були враховані під час вирішення клопотання слідчого.

Що стосується доводів апеляційної скарги захисника ОСОБА_8 , а також доводи захисника ОСОБА_9 з приводу того, що суд безґрунтовно визначив ОСОБА_7 цілодобовий домашній арешт за адресою розташування його службової квартири, а не за місцем проживання, то суд апеляційної інстанції вважає їх безпідставними, оскільки згідно відомостей наданих стороною захисту слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_7 на даний час проживає саме за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, зазначені в апеляційній скарзі захисника доводи й підстави, згідно з якими він просить скасувати ухвалу суду, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

З огляду на вищевикладене, підстав для застосування до ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, колегія суддів не вбачає.

Таким чином, слідчим суддею прийнято рішення про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_7 , яке відповідає вимогам КПК України і підтверджується наявними у кримінальному провадженні матеріалами.

Порушень кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого, які б були підставами для скасування ухвали слідчого судді, - не встановлено.

Керуючись ч.2 ст.376, ст. ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 29 вересня 2021 року щодо ОСОБА_7 без змін.

Ухвала набуває законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційній інстанції не підлягає.

Головуючий: (підпис) ОСОБА_2
Судді: (підпис) ОСОБА_4
(підпис) ОСОБА_3