У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.09.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі: секретаря ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,
підозрюваної ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки с. Троянів Житомирського району Житомирської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженої, пенсінерки, раніше не судимої
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, винесене в кримінальному провадженні № 0000455 від 20.09.2021 року,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням, посилаючись на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що 18.09.2021 близько 15 години ОСОБА_5 перебувала в господарському приміщенні за місцем свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 , спільно зі своїм сином ОСОБА_7 . В цей же день, час та місці у ОСОБА_5 та ОСОБА_7 розпочався словесний конфлікт, у ході якого у ОСОБА_5 виник умисел на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 взяла з кухонного столу, який знаходився у вказаному приміщенні, невстановлений у ході досудового розслідування предмет колюче-ріжучої дії та нанесла один удар правою рукою, в якій тримала вказаний предмет, в область паху ОСОБА_7 , внаслідок чого заподіяла йому тілесні ушкодження у вигляді колото-різаної рани правої пахової ділянки з пошкодженням сечового міхура та бріжейки товстої та тонкої кишки, внутрішьо-черевну кровотечу, які є небезпечними для життя в момент заподіяння. 18.09.2021 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
В обґрунтування застосування запобіжного заходу слідчим зазначено, що підозрювана є пенсіонером, веде аморальний спосіб життя, зловживає спиртними напоями та не контролює своїх дій, у неї відсутні міцні соціальні зв`язки, а також під час досудового слідства встановлено наявність визначеного ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти незаконний вплив на свідків та потерпілого, з яким вона проживає за однією адресою.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання з наведених у ньому підстав, пояснивши, що підозрювана ОСОБА_5 , не перебуваючи під вартою, може вчинити аналогічний злочин, знаряддя злочину поки не знайдено та допитати співмешканця підозрюваної не вдалося, так як він перебував у стані сп`яніння.
Підозрювана та її захисник заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Захисник указав на те, що підозрювана є особою похилого віку та підозра у вчиненні злочину нею не оспорюється.
Заслухавши слідчого, прокурора, підозрювану та її захисника, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов до висновку, що у задоволенні клопотання слідчого про запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно відмовити та слід застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Частиною 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За положеннями п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Окрім того, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав, а відтак слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

18.09.2021 року (о 21-50 год., а фактично о 20-05 год., як указано слідчим в протоколі затримання) ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня органом досудового розслідування їй повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого передбачений ч. 1 ст. 121 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження: протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення; протоколом допиту підозрюваної; протоколом проведення слідчого експерименту та протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя зважає на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, раніше не притягувалася до кримінальної відповідальності, має похилий вік, підозрювана є пенсіонером, з її слів проживає зі своїм співмешканцем та сином ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 та має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де частка будинку належить їй на праві власності та, як пояснила підозрювана, проживає її дочка.
Окрім того, варто зауважити, що існують усталені правові позиції ЄСПЛ, згідно з якими сама лише тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується особа, не може виправдовувати застосування найбільш суворого запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, та оскільки слідчим і прокурором не доведено, що застосування жодного із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим слідчим суддею ризикам переховування від органів досудового розслідування й суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності та незаконного впливу на свідків і потерпілого, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за місцем її реєстрації адресою: АДРЕСА_1 в нічний час для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної, що є достатнім для запобігання зазначеним ризикам.

Згідно ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 184, 193, 194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 відмовити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заборонити ОСОБА_5 залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22 години по 07 годину до 16 листопада 2021 року включно.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 такі обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2) не відлучатися за межі населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваній, що у разі ухилення або невиконання покладених на нього даною ухвалою обов`язків, до неї буде застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до відділу поліції № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.
Строк дії ухвали - до 16 листопада 2021 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Оголошення повного тексту ухвали о 16-50 год. 23.09.2021 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1