Cправа № 127/3072/22
Провадження № 1-кс/127/1326/22
У Х В А Л А
Іменем України
10 лютого 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю:

заявника скарги: ОСОБА_3 ,

прокурора: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленнями ОСОБА_3 від 01.02.2022, -

В С Т А Н О В И В:

03.02.2022 ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за повідомленнями ОСОБА_3 від 01.02.2022.
Скарга мотивована тим, що 01 лютого 2022 року о 08 год. 59 хв. та о 09 год. 02 хв. ОСОБА_3 звернувся до Вінницької обласної прокуратури із повідомленнями про вчинення кримінального правопорушення, у яких наводились факти вчинення кримінального правопорушення відносно ОСОБА_3 працівниками судової охорони.
Однак, протягом 24 годин, як того вимагає закон, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за повідомленнями ОСОБА_3 внесені не були, витяг заявнику не надано.
На підставі викладеного, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР за повідомленнями ОСОБА_3 , порушенням вимог чинного законодавства, заявник звернувся до суду з даною скаргою.
В судовому засіданні ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.
Представник Вінницької обласної прокуратури - прокурор ОСОБА_4 заперечував, щодо поданої скарги, посилаючись на те, що повідомлення ОСОБА_3 розглянуті, у встановлений законом строк надано відповідь заявнику та з поданих повідомлень не вбачається ознак складу кримінального правопорушення.
Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення заявника та прокурора, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи 01.02.2022 о 08 год. 59 хв. та о 09 год. 02 хв. ОСОБА_3 звернувся до Вінницької обласної прокуратури з повідомленнями про вчинення кримінального правопорушення, в яких просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань протягом 24 годин відносно працівників судової охорони за вчинення кримінального правопорушення.

У вказаних повідомленнях заявник зокрема зазначав, що:

«31.03.2021 близько 15:00 год. звернувся до Вінницького міського суду з метою отримання ухвали про відкриття провадження у справі, однак піднімаючись з першого на другий поверх, працівник охорони суду не впустив його в приміщення суду посилаючись на Постанову КМ України, оскільки він не є учасником процесу. Після чого, він змушений був викликати працівників поліції.
29.03.2021 близько 08:30 год. звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з метою отримання ухвали про відкриття провадження у справі, однак перебуваючи на п`ятому поверсі приміщення суду, працівники судової охорони викликали наряд поліції, оскільки на їх вимогу він відмовився покинути п`ятий поверх. Після чого, працівники поліції всупереч його волі, заламавши руки, застосувавши силу, силоміць знесли його на перший поверх.».

Дані повідомлення були отримані 01.02.2022 відповідальною особою Вінницької обласної прокуратури.

02 лютого 2022 року начальником відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_5 заявнику ОСОБА_3 було направлено лист №31-221-12, яким повідомлено останнього про те, що Вінницькою обласною прокуратурою розглянуто його звернення від 01.02.2022.

Даним листом ОСОБА_3 роз`яснено, що його звернення не відповідає вимогам ст. 214 КПК України та за своїм змістом і суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки не містить фактичних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, а тому на неї не поширюються вимоги Кримінального процесуального кодексу України та відомчих нормативних актів, які регламентують процесуальний порядок початку досудового розслідування.

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначив у своїй скарзі ОСОБА_3 , підставою для звернення із повідомленнями до Вінницької обласної прокуратури стало те, що працівники судової охорони не надали йому можливості зайти до Вінницького міського суду Вінницької області та Вінницького окружного адміністративного суду для отримання ухвал про відкриття провадження.

Разом з тим, ні у своїх повідомленнях, ні у судовому засіданні заявник не зміг пояснити, яке саме кримінальне правопорушення, на його думку, було вчинене працівниками судової охорони та чим такі обставини підтверджуються.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та повідомлення ОСОБА_3 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Отже, з поданих повідомлень ОСОБА_3 та з їх змісту не вбачається зазначення обставин та фактів, які б свідчили про вчинення конкретного кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та повідомлення ОСОБА_3 , суд вважає, що повідомлення, які надійшли до Вінницької обласної прокуратури не є заявою або повідомленням про вчинення злочину.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленнями ОСОБА_3 від 01.02.2022, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя