Справа № 158/1402/21
Провадження № 1-кс/0158/46/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2022 м. Ківерці

Слідчий суддя Ківерцівського районного суду Волинської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №1 (м. Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Ківерцівського відділу Луцької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , з середньою освітою, не працюючого, раніше не судимого, у кримінальному провадженні №0000042, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.02.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Ківерцівського районного суду Волинської області надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 (м. Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000042, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.02.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , який оголошений в міжнародний розшук 09.12.2021 року.

Зазначає, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 185 КК України, однак він ухиляється від слідства, залишив територію України, а його точне місцезнаходження невідомо, 09.12.2021 року останнього оголошено в міжнародний розшук, що свідчить, зокрема можливість його переховування від суду і його виїзд за межі України з тих підстав.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали заявлене клопотання, просили його задовольнити.

Вивчивши надані матеріали клопотання та дослідивши подані докази, заслухавши думку прокурора та слідчого, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із частинами 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

З огляду на те, що слідчий звернувся із клопотанням про обрання запобіжного заходу в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України за відсутності підозрюваного, слідчий суддя має перевірити наявність підстав передбачених ч. 2 ст. 177 КПК України та наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Щодо набуття ОСОБА_5 процесуального статусу підозрюваного у межах цього кримінального провадження.

Так, згідно із ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається у день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12 січня 2022 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000042 розпочате 01.02.2021 року. Відносно ОСОБА_5 17.02.2021 року складено повідомлення про заміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 185 КК України.

Повідомлення про заміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 вручено 17.02.2021 року, про що свідчить підпис останнього про його отримання. Повідомлення про підозру та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені, права підозрюваного оголошенні та роз`ясненні.

Перевіривши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра, на час розгляду клопотання, є обґрунтованою, оскільки існують факти та інформація, які переконують у тому, що він міг вчинити зазначене вище кримінальне правопорушення. Такими матеріалами (доказами) у кримінальному проваджені є: протокол допиту потерпілої ОСОБА_6 , протокол допиту свідка ОСОБА_7 , протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 , протокол огляду предметів, а також інші зібрані у сукупності докази.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтована підозра») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо оголошення ОСОБА_5 у міжнародний розшук.

Так, частиною 6 ст. 193 КПК України передбачено, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного можливе лише у разі доведення прокурором існування підстав, передбачених ст. 177 КПК України, та доведення виїзду підозрюваного та/або оголошення його у міжнародний розшук.

Тобто, положення ч. 6 ст. 193 КПК України не зобов`язують при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу за відсутності підозрюваного доводити факт перебування особи в розшуку, йдеться лише про його оголошення в міжнародний розшук.

Чинний КПК України не розкриває поняття «міжнародний розшук» та не визначає момент, з якого особа вважається такою, що оголошена у міжнародний розшук. Водночас в абз. 1 ч. 1 ст. 281 КПК України вказано, що «якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного».

За правилами ч. 2 ст. 281 КПК України «про оголошення розшуку виноситься окрема постанова, якщо досудове розслідування не зупиняється, або вказується в постанові про зупинення досудового розслідування, якщо таке рішення приймається, відомості про що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань».

Таким чином, для того, щоб підозрюваний вважався у розумінні ч. 2 ст. 281 КПК України оголошеним у розшук має бути наявна постанова про оголошення особи в розшук.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що згідно із витягом з підсистеми «Аркан» ОСОБА_5 23.03.2021 року перетнув державний кордон України в пункті пропуску «Ягодин», та перетину кордону у зворотньому напрямку не зафіксовано.

Постановою слідчого від 09 грудня 2021 року ОСОБА_5 оголошено у міжнародний розшук, про що відповідні відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім того, як вбачається із листа №13053/50/1/01-2021 від 08.12.2021 року, проведеною перевіркою НЦБ Інтерполу в Республіці Польща в рамках прикордонного міжнародного поліцейського співробітництва, працівниками Воєводської комендатури поліції в Любліні Республіки Польща підтверджено перетин польського кордону фігурантом та надано інформацію щодо його реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , а також, інформацію стосовно офіційного працевлаштування в будівельній компанії «PD Bud» Spolka z o.o., ulica Pionerska, 9/3 Wroclaw, 52-319, wojewodstwo dolnoslaskie.

Отже, враховуючи вищенаведені обставини слідчий суддя вважає доведеним той фат, що ОСОБА_5 оголошений у міжнародний розшук.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілу, свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 185 КК України, санкція якої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк 5 років, а тому існують підстави вважати, що останній намагається уникнути призначеного покарання.

23 березня 2021 року підозрюваний перетнув державний кордон України в пункті пропуску «Ягодин» та до сьогоднішнього дня не повертався.

Крім того, ОСОБА_5 офіційно працевлаштований в будівельній компанії «PD Bud» в Республіці Польща, що свідчить про намір останнього не повертатися до України.

Наявні обставини безумовно свідчать про можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки наразі, знаючи про кримінальне провадження та повідомлену підозру, останній переховується від органів досудового розслідування.

Ризик незаконного впливу на інших осіб є досить обґрунтованим з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні. Так, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ймовірного впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність.

За вищенаведених обставин слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду клопотання, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення у поданому клопотанні, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілу, свідків.

З урахуванням інкримінованого злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а отже клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Разом з цим, слідчий суддя при постановленні ухвали враховує положення абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України, де зазначено, що при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Керуючись статтями 183, 184, 193, 196 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який оголошений в міжнародний розшук, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання підозрюваного ОСОБА_5 і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, доставити останнього до слідчого судді для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ківерцівського районного суду ОСОБА_1