Справа № 132/7/22
Ухвала
Іменем України
06.01.2022р. місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Калинівка Вінницької області клопотання начальника сектору дізнання відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 04 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Начальник сектору дізнання відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , звернувся до суду із вказаним клопотанням.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 04.01.2022р. до відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 про те, що 15.11.2021р. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом вільного доступу, перебуваючи в його будинку, вчинив крадіжку його мобільного телефону «ZTE» синього кольору, завдавши йому матеріального збитку на суму 2000 грн. 06.01.2022р. від ОСОБА_6 надійшла письмова заява про добровільну видачу викраденого ним мобільного телефону «ZTE Blade A3 2020», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з корпусом синього кольору та дерматиновим чохлом до нього, чорного кольору. Вищевказані речі, а саме мобільний телефон «ZTE Blade A3 2020», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з корпусом синього кольору та дерматиновий чохол до нього, чорного кольору, після проведення огляду поміщені до паперового конверту з відповідними написами, опечатані та поміщені до камери зберігання речових доказів відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області та приєднані до справи в якості речового доказу. Необхідність у арешті виданого майна, обґрунтовується наявністю підстав вважати, що воно є предметом кримінального правопорушення, незастосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні. Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Враховуючи те, що добровільно видані речі, а саме мобільний телефон «ZTE Blade A3 2020», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з корпусом синього кольору та дерматиновий чохол до нього чорного кольору, визнано речовим доказом, тому виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно. Враховуючи те, що добровільно видане майно являється речовим доказом у кримінальному провадженні та відповідає критеріям ст.98 КПК України, тому з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, наявні підстави для накладення на нього арешту, в зв`язку із чим він звернувся до суду з даним клопотанням.

Дізнавач та прокурор в судове засідання не з`явились, надавши письмові заяви про розгляд клопотання без їх участі та просили його задовольнити.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 04 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

В ході даного досудового розслідування, 06.01.2022р. ОСОБА_6 було добровільно видано працівникам поліції мобільний телефон марки «ZTE Blade A3 2020», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з корпусом синього кольору та дерматиновим чохлом до нього, чорного кольору.

Відповідно до постанови начальника сектору дізнання ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 від 06.01.2022р. вказане майно визнано речовими доказами та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст. 171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на майно шляхом заборони для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, відчужувати та розпоряджатися будь-яким чином даним майном.

Слідчим суддею враховано розумність та співрозмірність обмеження права власності та наслідки арешту майна для власника майна, а також те, що у разі ненакладення арешту на майно до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, є достатні підстави вважати, що це майно може бути пошкоджене або можуть настати інші наслідки, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню.

Органом досудового розслідування надано достатньо доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Правові підстави для арешту майна в межах даного провадження підтверджуються матеріалами досудового розслідування. Зазначене майно у клопотанні дізнавача є доказом у кримінальному провадженні, а тому накладення на нього арешту необхідно для його збереження.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що для ефективного розслідування даного кримінального провадження, орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-173, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника сектору дізнання відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 04 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було добровільно видане ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючим за адресою: АДРЕСА_2 , а саме мобільний телефон марки «ZTE Blade A3 2020», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з корпусом синього кольору та дерматиновим чохлом до нього, чорного кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження за № 0000004.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя