Провадження № 1-кс/756/2556/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, не одруженого, не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002166 від 05.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002166 від 05.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 04.10.2021 року приблизно о 23:30 год. ОСОБА_7 разом з ОСОБА_5 знаходилися поблизу ресторану «Жовте море», який розташований за адресою: м. Київ, проспект Героїв Сталінграду, 8. Перебуваючи за вищевказаною адресою, ОСОБА_7 разом з ОСОБА_5 помітили раніше невідому їм ОСОБА_8 , яка виходила із ресторану «Жовте море» разом із дітьми, та при ній був рюкзак. Далі, ОСОБА_8 поставила біля припаркованого автомобіля своєї знайомої марки «Фольксваген Джетта» рюкзак з речами та направилась допомогти своїм дітям сісти у даний автомобіль, залишивши рюкзак з речами без нагляду. В цей час, у ОСОБА_7 та ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), яке належить ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення майна (крадіжка), вчинена за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 підійшли до рюкзаку, який лежав коло вищезазначеного автомобіля без догляду ОСОБА_8 та інших сторонніх осіб, користуючись тим, що за їхніми діями ніхто не спостерігає, діючи заздалегідь розробленим злочинним планом, а саме ОСОБА_5 спостерігав за діями ОСОБА_8 , щоб остання не помітила злочинних дій, спрямованих на викрадення її речей, а ОСОБА_7 в цей час забрав рюкзак марки Nike вартістю 1000 гривень, всередині якого знаходився футбольний м`яч Adidas Champions League вартістю 1500 гривень, мобільний телефон марки Ірhone Х IMEI НОМЕР_1 , вартістю 10 000 гривень, із сім картою НОМЕР_2 , в чохлі кольору хакі вартістю 400 гривень, що належать ОСОБА_8 .

Вподальшому, ОСОБА_7 з ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зникли, викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим спричинили потерпілій ОСОБА_8 матеріального збитку на загальну суму 12 900 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий вважає достатніми підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- ризиком того, що ОСОБА_5 , може переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення у якому він підозрюється, може умисно переховуватися від органів досудового розслідування та в подальшому суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

- ризиком того, що ОСОБА_5 , може незаконно впливати на потерпілу та свідків, є те, що підозрюваному відомо місце їх проживання, оскільки останньому надано копії протоколів допитів в якості додатків до даного клопотання. Підозрюваний шляхом погрози, підкупу може схилити потерпілу та свідків до дачі неправдивих показань, відмови взагалі від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

- ризиком того, що ОСОБА_5 , може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний не має постійних джерел доходу для існування, ніде не працює, немає соціально сталих зв`язків. Вказане підтверджується також тим, що ОСОБА_5 10.08.2017 засуджений вироком суду за ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до двох років двох місяців позбавлення волі. Звільнився з місць позбавлення волі 10.10.2019 по відбуттю строку покарання. Таким чином, підозрюваний раніше судимий за вчинення аналогічних злочинів до покарання у вигляді реального позбавлення волі на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та продовжує свою злочинну діяльність.

Слідчий зазначає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів як застосування особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту до ОСОБА_5 не можливо застосувати, оскільки останній є раніше судимою особою та підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років.

Крім того, слідчий зазначає, що необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 185 КК України, соціальні зв`язки підозрюваного, його репутацію, вік та стан здоров`я, а також те, що під час проведення досудового розслідування, відсутні дані, що підозрюваний ОСОБА_5 не може утримуватись в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор». Також не встановлено того, що підозрюваний має хронічні захворювання, що у відповідності до «Порядку організації надання медичної допомоги засудженим до позбавлення волі», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 15.08.2014 №1348/5/572 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.08.2014 за №990/25767 і можуть бути підставою для звільнення особи з-під варти.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, при цьому, зазначив, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного, зазначив про існування визначених ст. 177 КПК України ризики.

Захисник у судовому засіданні просив застосувати більш м`який запобіжний захід, у вигляді домашнього арешту, у період часу з 22.00 год. до 06.00 год., посилаючись на те, що ризики визначені у клопотанні стороною обвинувачення не доведені, підозрюваний вину у вчиненні кримінального правопорушення визнає, вказує, що підозрюваний має постійне місце проживання, живе разом з братом, має дружину та дитину.

Підозрюваний у судовому засіданні повідомив, що все сталося випадково, просить застосувати більш м`який запобіжний захід.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002166 від 05.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

04.10.2021 о 23 год. 50 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

05.10.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

06.10.2021 підозрюваному та його захиснику була надана копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена, серед іншого, у рішеннях по справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя, вважає, що докази, які вказують на наявність обґрунтованої підозри, долучено до матеріалів клопотання, зокрема: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протокол допиту потерпілої ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; протокол допиту свідка ОСОБА_11 ; протокол допиту свідка ОСОБА_12 ; протокол допиту свідка ОСОБА_13 ; протокол затримання ОСОБА_7 в порядку ст.208 КПК України та проведенням особистого обшуку, в ході якого було вилучено речові докази: мобільний телефон марки Ірhone Х IMEI НОМЕР_1 із сім картою НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_8 ; протоколи огляду предметів від 05.10.2021; протокол огляду предмета від 05.10.2021; постанова про визнання та приєднання речових доказів до матеріалів кримінального провадження; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

З огляду на викладене, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та в доданих матеріалах та з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Слідчий суддя вважає доведеними ризики, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного, а саме те, що останній може здійснити дії, передбачені п.1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження і саме такий вид заходу забезпечення кримінального провадження як тримання під вартою, забезпечить виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, з огляду на долучені до матеріалів судового провадження матеріали, враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , суспільний інтерес, дані, які характеризують особу останнього, його вік, стан здоров`я підозрюваного, соціальні зв`язки, сімейний стан, відсутність у ОСОБА_5 постійного місця роботи, непогашену судимість.

Крім того, також враховує й те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, а тому приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може вчинити дії щодо переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на що, для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні та заявлених у судовому засіданні, слідчий суддя вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, як на тому наполягає захисник та підозрюваний.

Крім того, вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що доказів того, що стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 не допускає його тримання під вартою слідчому судді не надано, з огляду на що слід вважати, що таких перешкод немає.

Також, слід зазначити, що відсутні докази перебування на утриманні підозрюваного дитини та докази його офіційного працевлаштування.

Варто зазначити, що застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про задоволення клопотання та не приймає доводи захисника та підозрюваного з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

Між тим, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведених у клопотанні мотивів.

При визначенні ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями статей 182, 183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, слідчий суддя виходить з тяжкості діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , його особистої ролі в цьому, характеру та обставин вчинення діяння, майнового стану підозрюваного, наявних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та вважає, що застава у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, так як з урахуванням вказаних обставин, розмір застави на якому наполягав орган досудового розслідування є надмірно обтяжливим та таким, що не виправдовує мету застосування запобіжного заходу.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002166 від 05.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Дія ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , закінчується 02.12.2021 включно.

Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України - в розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 23 790, 00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора або суд у залежності від стадії кримінального провадження.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду в цьому кримінальному провадженні, а також виконувати в строк до 02.12.2021 року обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

3) утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками по даному кримінальному провадженню.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії цієї ухвали.

Запобіжний захід у вигляді застави, у разі внесення застави, діє до його припинення.

Роз`яснити заставодавцю та підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваному, який був належним чином повідомленим, не з`явитися за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 11.10.2021.

Слідчий суддя ОСОБА_1