Справа № 405/8397/21
провадження № 1-кс/405/3944/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.11.2021 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2021 №0000206, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, про застосування запобіжного заходу тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Соколівське, Кіровоградського району, Кіровоградської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженому, не маючому на утриманні дітей, перебуває на посаді заступника начальника відділу міжнародних зв?язків Льотної академії Національного авіаційного університету, раніше не судимому,

встановив:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати до ОСОБА_4 , запобіжний захід - тримання під вартою строком на 60 днів.
Обгрунтовуючи клопотання слідчий також вказує на обгрунтованість підозри про яку повідомлено ОСОБА_4 , існування ризиків передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість їх запобігання в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчий також просить визначити ОСОБА_4 розмір застави, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 210 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри, існування ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Захисник в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечував, вказав на необгрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри, відсутність ризиків на які вказують слідчий та прокурор, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи та проживання.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2021 №0000206, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 3 ст. 369-2 КК України.
27.11.2021 о 14 год. 23 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, а 28.11.2021 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, відповідно до якої: ОСОБА_7 , код, НОМЕР_1 , 13.08.2018 зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як фізична особа-підприємець. Основним видом діяльності ФОП ОСОБА_7 є роздрібна торгівля іншими невживаними товарами в спеціалізованих магазинах. 17.02.2021 ФОП ОСОБА_7 отримав ліцензію на право Роздрібної торгівлі тютюновими виробами в магазині за адресою: АДРЕСА_2 , магазин « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
Також, встановлено, що мешканець м. Кропивницький ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи на меті отримання неправомірної вигоди для себе чи третіх осіб став на шлях протиправної діяльності у сфері службової діяльності та професійної діяльності, пов`язаної з наданням публічних послуг.
За основу злочинної діяльності, ОСОБА_4 взяв наступну злочинну схему, яка передбачала створення умов для реалізації протиправних намірів, а саме маючи можливість вплинути на службових осіб ГУ ДПС в Кіровоградській області, вирішив отримувати у осіб кошти, для впливу на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, а саме на службових осіб ГУ ДПС в Кіровоградській області, задля вирішення питання, щодо не притягнення до відповідальності за порушення податкового законодавства та не проведення подальших перевірок податкового законодавства.
Так, ОСОБА_4 , в жовтні місяці 2021 року, точного часу в ході досудового розслідування на даний час не встановлено, перебуваючи в м. Кропивницький, зустрів там свого знайомого громадянина ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , при цьому достовірно знаючи, що 23.10.2021 у ФОП ОСОБА_7 , ГУ ДПС в Кіровоградській області проведено перевірку дотримання вимог податкового законодавства у ході якої виявлено порушення вимог податкового законодавства та співробітники ГУ ДПС в Кіровоградській області повідомили, що йому необхідно буде сплатити штраф у сумі 134 000, 00 гривень.
В цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на отримання грошових коштів від ОСОБА_7 для матеріального збагачення, згідно раніше складеної злочинної схеми. Реалізовуючи свій злочинний умисел ОСОБА_4 запевнив ОСОБА_7 , що має можливість вплинути за грошову винагороду на службових осіб ГУ ДПС в Кіровоградській області за вирішення питання, щодо не притягнення останнього до відповідальності за порушення податкового законодавства та не проведення подальших перевірок податкового законодавства. За свої послуги ОСОБА_4 повинен був отримувати щомісячно грошові кошти в сумі 40 000 грн., у разі не надання вказаної неправомірної вигоди ОСОБА_4 запевнив ОСОБА_7 , що працівники ГУ ДПС в Кіровоградській області нарахують йому штраф у розмірі 134 000 грн. та в подальшому постійно будуть проводити перевірки діяльності його магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та знаходити порушення податкового законодавства навіть, якщо таких порушень не буде.
25.11.2021 близько 21.00 год. ОСОБА_7 відповідно до домовленості з ОСОБА_4 зустрілися в м. Кропивницький, по пров. Мурманський, біля будинку номер 3 в автомобілі ОСОБА_4 TOYOTA PRADO д.н.з. НОМЕР_2 . Так, в ході розмови ОСОБА_4 повторно наголосив на необхідності надання йому щомісячно саме 40 000 грн. за вплив на службових осіб ГУ ДПС в Кіровоградській області з метою вирішення питання про не притягнення ОСОБА_7 до відповідальності за порушення податкового законодавства, виявленого в результаті перевірки проведеної 23.10.2021, та не проведення подальших перевірок податкового законодавства
ОСОБА_7 розуміючи реальність вимог ОСОБА_4 , та що у разі ненадання неправомірної вигоди йому буде нараховано штраф у розмірі 134 000 грн. та працівники ГУ ДПС в Кіровоградській області постійно будуть перевіряти його магазин « ІНФОРМАЦІЯ_2 », безпідставно знаходити порушення податкового законодавства та нараховувати штрафи був вимушений погодитись на пропозицію ОСОБА_4 , вважаючи, що останній буде впливати на службових осіб ГУ ДПС в Кіровоградській області та вирішить питання про не притягнення до відповідальності за порушення податкового законодавства, виявленого в результаті перевірки проведеної 23.10.2021, та не проведення подальших перевірок податкового законодавства.
Так, 27.11.2021 о 14.20 годині, відповідно до попередньої домовленості ОСОБА_7 зустрівся з ОСОБА_4 в м. Кропивницький, на перехресті вулиць Тарковського та Гоголя, де ОСОБА_7 сів до салону автомобіля ОСОБА_4 TOYOTA PRADO д.н.з. НОМЕР_2 . Далі, ОСОБА_7 передав на вимогу ОСОБА_4 грошові кошти у сумі 40000 гривень за вплив на службових осіб ГУ ДПС в Кіровоградській області за вчинення в інтересах ОСОБА_7 умисних дій з використанням їхнього службового становища, а саме за вирішення питання про не притягнення до відповідальності за порушення податкового законодавства, виявленого в результаті перевірки проведеної 23.10.2021, та не проведення подальших перевірок податкового законодавства.
27.11.2021 після одержання грошових коштів, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України та в ході проведення обшуку автомобіля яким користується ОСОБА_4 було виявлено та вилучено крім іншого грошові кошти в розмірі 40 000 грн.
За практикою ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.49
Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).
Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри підтверджуються доданими до клопотання матеріалами, зокрема: протоколами допиту свідка ОСОБА_7 від 12.11.2021, 15.11.2021 (а.с. 10-15), протоколом обшуку у невідкладних випадках від 27.11.2021 (а.с. 29-41), наданим в судовому засіданні прокурором протоколом проведення аудіо-, відео контролю особи ОСОБА_4 від 25.11.2021.
Рівень обґрунтованості, доведеності підозри (обвинувачення) має корелюватися зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваного, що випливають (можуть бути пов`язані) із прийняття відповідного процесуального рішення (вчинення процесуальної дії): чим більшим є втручання в права, свободи і законні інтереси людини, тим більшою має бути «вага» і «якість» доказів, якими обґрунтовується її причетність до скоєння відповідного кримінального правопорушення. При цьому стандарти доказування (переконання) поступово зростають з перебігом ефективного розслідування та потребують більш глибокого обґрунтування, що повного мірою узгоджується із об`єктивним розширенням можливостей сторони обвинувачення в цьому напрямку.
Таким чином, надані до клопотання матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, про те що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду;
- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати свідка, інших підозрюваних, у цьому ж кримінальному провадженні, при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України. З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що: ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, тяжкість покарання, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, офіційно працює, стан здоров`я, одружений, наявність міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи та проживання.
При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.
Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, які мають великий суспільний інтерес та вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, оскільки у зв`язку із встановленням обґрунтованої підозри, доведеністю існування передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, особи підозрюваного та конкретних обставин злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , контроль за поведінкою підозрюваного шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Слідчим суддею при визначенні суми альтернативного запобіжного заходу застави підозрюваному враховується матеріальний стан підозрюваного, тяжкість можливого покарання.
Слідчий суддя вважає, що застава саме 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 136200,00 грн., в повній мірі забезпечить належне виконання покладених на підозрюваного обов`язків та його належну поведінку. Заявлений слідчим, прокурором розмір застави 210 прожиткових мінімумів для працездатних осіб є непомірним для підозрюваного, оскільки не доведено в даному випадку виключного випадку та необхідності виходити за межі застави, які визначені п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України
Враховуючи зазначене, вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено неможливість застосування до підозрюваного у даному кримінальному правопорушенні більш м`якого запобіжного заходу, існує необхідність у застуванні до нього запобіжного заходу тримання під вартою строком на 60 днів, який слід обраховувати з моменту затримання та альтернативного запобіжного заходу застави 60 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а клопотання підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст. 9, 176-178, 183, 196-197, 205, 369-372 КПК України,

постановив:

клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто з 14 год. 23 хв. 27.11.2021 до 14 год. 23 хв. 25.01.2022.
Визначити розмір застави у розмірі 60 /шістдесят/ прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 136200,00 /сто тридцять шість тисяч двісті/ гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі №0000206 від 12.11.2021.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 ,- з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 , в строк до 25.01.2022 наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора у кримінальному провадженні та слідчого судді, суду за першою вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;
5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.
Строк дії ухвали визначити до 14 год. 23 хв. 25.01.2022.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8