Провадження № 1-кс/243/1462/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2021 року м. Слов`янськ

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

скаржника ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні за допомогою звуко - та відеозаписувальних технічних засобів в залі суду № 6 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП № 4 Краматорського РУ поліції ГУНП в Донецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

27.09.2021 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернувся адвокат ОСОБА_3 зі скаргою на бездіяльність посадових ВП № 4 Краматорського РУ поліції ГУНП в Донецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ним, як адвокатом НАА України було подано до ВП № 4 Краматорського РУ поліції ГУНП в Донецькій області заяву про вчинення злочину, яка зареєстрована 17.09.2021 року, та мотивована тим, що ним був направлений до Головного управління Пенсійного фонду України у Донецькій області адвокатський запит для дослідження правомірності дій пенсійного фонду при перерахунку пенсії ОСОБА_5 . Однак 09.09.2021 року за № 0500-1502-8/65705 надійшла відповідь на його запит, в якому було зазначено, що документи додані до запиту не надають підстав для надання конфіденційної інформації стосовно громадянина ОСОБА_5 , у зв`язку з чим його запит буде розглянуто лише за умови додавання договору про надання правової допомоги та заяви згоди на використання персональних даних громадянина ОСОБА_5 .
До теперішнього часу відомості по його заяві не внесені до ЄРДР, у зв`язку з чим скаржник просить слідчого суддю визнати бездіяльність уповноважених осіб ВП № 4 Краматорського РУ поліції ГУНП в Донецькій області протиправною та зобов`язати уповноважених осіб ВП № 4 Краматорського РУ поліції ГУНП в Донецькій області внести відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 397 КК України до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.
Заявник скаржник адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги скарги підтримав, просив скаргу задовольнити в повному обсязі та навів доводи, аналогічні викладеним в ній. Зазначив, що із адвокатським запитом до УПФУ в Донецькій області звернувся як представник ОСОБА_5 , з метою збору та дослідження інформації щодо правомірності перерахунку пенсії громадянину ОСОБА_5 . Уточнив, що з дійсною скаргою він звернувся до суду, як адвокат, не діючи в будь-чиїх інтересах.
Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення скарги адвоката ОСОБА_3 .

Вислухавши в судовому засіданні пояснення скаржника та прокурора, вивчивши надані матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду скарги по суті, слідчий суддя встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Аналіз змісту положень ч.4 ст. 214 КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань свідчить про те, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості саме про кримінальне правопорушення.
На думку слідчого судді підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).
Норма ч.2 ст. 24 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" встановлює обов`язок для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, надати повну відповідь не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту. Днем отримання запиту вважається день проставлення відмітки про одержання - у разі подання до канцелярії чи день надходження листа до установи/органу у разі поштового відправлення.
Так, у ході судового розгляду достовірно було встановлено, та підтверджено адвокатом ОСОБА_3 , що 18 серпня 2021 року діючи на підставі ордеру серії ДН № 129133 в інтересах ОСОБА_5 , він звернувся із адвокатським запитом до ГУПФ України в Донецькій області, з метою збору та дослідження інформації щодо правомірності перерахунку пенсії громадянину ОСОБА_5 .
З метою захисту професійних прав адвокатів вітчизняним законодавством передбачений механізм притягнення посадових осіб до відповідальності за ненадання відповіді на адвокатський запит чи надання неповної відповіді.
Рада адвокатів України Національна асоціація адвокатів України у своєму рішенні № 53 від 03.07.2021 року «Про затвердження роз`яснення щодо вимог до адвокатських запитів» звернула увагу, що - в контексті розгляду листа Міністра юстиції України ОСОБА_6 № 56649/32390-33-20/20.4.1 від 16 грудня 2020 року Рада адвокатів України звертає увагу, що профільний Закон розділяє право адвоката на звернення із адвокатським запитом і право адвоката на представництво інтересів клієнтів у органах державної влади. Саме у випадках особистого представництва прав осіб чинний Закон України "Про виконавче провадження" вимагає підтвердження повноважень адвоката ордером та витягом з договору про надання правової (правничої) допомоги на кшталт підтвердження повноважень адвоката в адміністративному, кримінальному чи господарському судовому провадженні.
09.09.2021 року за № 0500-1502-8/65705 адвокату ОСОБА_3 надійшла відповідь від ГУПФ України в Донецькій області, з якої вбачається, що документи додані до адвокатського запиту не надають підстав для надання конфіденційної інформації стосовно громадянина ОСОБА_5 , у зв`язку з чим його адвокатський запит буде розглянуто лише за умови додавання договору про надання правової допомоги та заяви згоди на використання персональних даних громадянина ОСОБА_5 .
В рішенні № 53 від 03.07.2021 року «Про затвердження роз`яснення щодо вимог до адвокатських запитів» Рада адвокатів України Національна асоціація адвокатів України зазначила, що вимога надання будь-яких інших документів, окрім ордеру та копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю - забороняється та є адміністративним правопорушенням.
Відповідно до ч. 5 ст. 212-3 КУпАП адміністративним правопорушенням є неправомірна відмова в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації,

надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".
Предмет правопорушення запитувана адвокатом в запиті інформація.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у неправомірній відмові посадової особи в наданні відповіді на адвокатський запит чи надання неповної відповіді.
З приводу визначеної адвокатом ОСОБА_3 кваліфікації вчиненого відносно нього кримінального правопорушення, а саме ч.1 ст. 397 КК України, слідчий суддя зазначає наступне.
Втручання в діяльність захисника чи представника особи визнається кримінальним проступком відповідно до ч.1 статті 397 КК України та полягає вчинення в будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці.
Об`єктом кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 397 КК України є встановлений законом порядок здійснення правосуддя в частині забезпечення права особи на захист чи представлення її інтересів під час розгляду справи у суді, а також нормальна діяльність захисника чи представника особи.
Проаналізувавши у сукупності наявні у скарзі матеріали та пояснення скаржника надані в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що втручання в діяльність адвоката ОСОБА_3 та чинення йому перешкод у здійсненні правомірної діяльності з боку ГУПФ України в Донецькій області не було, натомість мала місце вимога надання інших документів, окрім ордеру та копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, та мала місце відмова ГУПФ України в Донецькій області у наданні інформації на адвокатський запит ОСОБА_3 , що утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.
Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України - слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.
Аналіз наведених норм призводить до висновку, що саме фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Подання лише заяви про вчинення кримінальне правопорушення не може бути безумовною підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).
Тобто, не підлягає внесенню до ЄРДР та не є підставою для початку досудового розслідування інформація, яка не містить об`єктивних даних, що дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення.

Враховуючи, що відмова ГУПФ України в Донецькій області в наданні відповіді на адвокатський запит не утворює склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 397 КК України, а є адміністративним правопорушенням, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга ОСОБА_3 є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.
Частинами 1 та 2 статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру;2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Тобто вимоги скаржника про визнання бездіяльності протиправною не ґрунтуються на законі.

На підставі викладеного та керуючись ст. 214 КПК України, ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, рішенням Ради адвокатів України № 53 від 03.07.2021 року «Про затвердження роз`яснення щодо вимог до адвокатських запитів», слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП № 4 Краматорського РУ поліції ГУНП в Донецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 04.10.2021 року.

Слідчий суддя Слов`янського

міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1