Провадження № 1-кс/638/2766/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі заявника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача сектору дізнання ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження, -
в с т а н о в и в:
ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій зазначив, що 25.11.2020 заяву скаржника про вчинення кримінального правопорушення було внесено до ЄРДР та розпочато досудове розслідування. Попередня кваліфікація кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 397 КК України.
У постанові дізнавача про закриття кримінального правопорушення зазначено, що 24.11.2020 до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що службовими особами Київського відділу обслуговування громадян у м. Харкові (сервісний центр) було створено перешкоди для реалізації, відповідно до закону, повноважень представника в повному обсязі, що не зовсім відповідає дійсності, адже в своїй заяві скаржник зазначав, що для надання ефективної правової допомоги ОСОБА_5 , 06.10.2020 та 11.11.2020 скаржник направляв на ім`я начальника ГУ ПФУ в Харківській області адвокатські запити в яких просив надати відповіді на поставлені питання, представити повні розрахунки із зазначенням сум (помісячно) за затребувані періоди та надати копію роз`яснення Мінсоцполітики.
У відповіді на адвокатський запит від 06.11.2020 посадовими особами ГУ ПФУ в Харківській області, відповідальними за надання відповідей на адвокатські запит, були проігноровані чотири з п`яти поставлених питань. У відповіді на адвокатський запит від 11.11.2020 не були надані повні розрахунки із зазначенням сум (помісячно) за затребувані періоди та копія роз`яснення Мінсоцполітики. Тобто, затребувана інформація надана не була Мотивів ненадання відповідей посадовими особами у відповідях не зазначено.
Ненадання посадовими особами Управління відповідей на деякі питання, поставлені в адвокатських запитах, розрахунків і копій затребуваних документів, спричинило порушення конституційних прав і гарантій. Порушене право по наданню клієнту всебічної, ефективної правової допомоги.
Крім того, посадовими особами Управління вчинена перешкода до здійснення правомірної діяльності представника. Виражається не в створенні умов, які перешкоджають надавати ефективну правову допомогу і реалізовувати надані чинним законодавством права. Дана перешкода створена відмовою в наданні необхідної інформації для реалізації права як представника.
Виконавцями, відповідальними за надання відповідей на адвокатські запити були посадові особи різних відділів та управлінь, які входять до структури ГУ ПФУ в Харківській області.
Під час досудового розслідування Галіщевим були допитані начальник відділу розгляду звернень ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_6 , головний спеціаліст ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_7 , головний спеціаліст відділу обслуговування громадян № 11 сервісного центру управління обслуговування громадян ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_8 , головний спеціаліст відділу опрацювання пенсійної документації № 1 управління з питань виплати пенсій ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_9 , головний спеціаліст відділу розгляду звернень управління обслуговування громадян ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_10 , заступник начальника управління начальник відділу методології та звітності з виплат пенсії ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_11 , начальник управління з питань виплати пенсії ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_12 , заступник начальника Головного управління начальник управління обслуговування громадян ОСОБА_13 , начальник ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_14 .
Допит ОСОБА_15 проводився за відсутності потерпілого. Ознайомившись з протоколом допиту, стало зрозуміло, що дізнавач не зацікавлений у повному та всебічному досудовому розслідуванні, допит проведений поверхнево, тому заявив клопотання про проведення допитів решти посадових осіб із залученням до них потерпілого. Крім того було заявлено клопотання про проведення допитів ОСОБА_12 та ОСОБА_16 із застосуванням технічних засобів фіксування кримінального провадження.
Всі клопотання, включаючи клопотання про допит начальника ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_17 із залученням до нього потерпілого, дізнавачем були задоволені в повному обсязі. Також, підлягало задоволенню прохання у одному з клопотань про витребування Положення про ГУ ПФУ в Харківській області та посадові Інструкції, якими керуються кожна з допитуваних в рамках кримінального провадження посадових осіб.
Стосовно допиту ОСОБА_18 10.11.2021 у канцелярії ГУ ПФУ в Харківській області були зареєстровані супровідний лист та три повістки про виклик на допит начальника ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_19 (на 15, 17 та 19 листопада 2021 року).
17.11.2021 ОСОБА_20 телефоном сповістив скаржника про те, що допит ОСОБА_19 вже проведено. Ця інформація дуже здивувала скаржника, адже при тому, що клопотання було задоволено в повному обсязі, тобто залучення скаржника до допиту та сповіщення про дату, час, та місце проведення допиту було обов`язковим, дізнавачем цього зроблено не було, чим були грубо порушені права як потерпілого, передбачені КПК України.
18 листопада скаржник ознайомився з протоколом допиту ОСОБА_19 . Проналізувавши даний протокол, звернув увагу на декілька моментів та зробив наступні висновки: допит чомусь проводився раніше, ніж було зазначено у повістках, а саме 12.112021 об 11 годині у приміщенні ХРУП № З ГУ1ІІІ в Харківській області, що вказує на можливу домовленість між дізнавачем та ОСОБА_18 про проведення допиту раніше, щоб не сповіщати скаржника та не залучати до даної процесуальної дії.
Пояснення ОСОБА_18 це раніше заготовлений його підлеглими посадовими особами текст, вставлений в протокол допиту, адже саме так і рівно в такій послідовності надавались відповіді посадовими особами управління на численні звернення скаржника стосовно справи ОСОБА_21 .
Дізнавачем ОСОБА_22 , ОСОБА_18 поставлено всього три формальних, поверхневих запитання, які не розкривають глибину справи та не мають за мету всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження. Допит був проведений неякісно. Після допиту ОСОБА_18 потрібно було провести ще декілька процесуальних слідчих дій, а саме одночасних допитів раніше допитуваних посадових осіб.
У зв`язку з цим скаржник заявив клопотання про проведення повторного допиту ОСОБА_17 із залученням до нього потерпілого та застосуванням технічних засобів фіксування кримінального провадження і отримав відмову, в якій було зазначено, що клопотання скаржника задоволенню не підлягає. При цьому відмова, яку надав ОСОБА_23 , була невмотивована та не обґрунтована.
Крім того, при тому, що в Управлінні був зареєстрований лист дізнавача про витребування Положення про ГУ ПФУ в Харківській області та посадові Інструкції якими керуються кожна з допитуваних в рамках кримінального провадження посадових осіб, було надано лише дві посадові Інструкції. При цьому дізнавач не звернув на це уваги і не застосував усі необхідні заходи для збирання доказів. Впевнений, що вивчення та аналіз Положення та посадових Інструкцій співробітників, які були виконавцями при підготовці відповідей на адвокатські запити, сприяли б встановленню істини та винних у скоєнні кримінальному правопорушення. Після цього, виникла б необхідність для повторних допитів деяких раніше допитуваних посадових осіб. Це ще один з фактів, який вказує на передчасність винесення постанови про закриття кримінального провадження.
В оскаржуваній постанові зазначено, що в ході проведення досудового розслідування встановлено, що посадові особи ГУ ПФУ в Харківській області не мали прямого умислу на перешкоджання адвокату його професійній діяльності та їх дії не становлять суспільної небезпеки, тобто не заподіяли істотної і не могли заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству, або державі. У зв`язку з цим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження № 0001027 від 25.11.2020 закрито у зв`язку з відсутністю в події складу кримінального правопорушення - проступку.
Адвокатські запити, вказані у заяві, далеко не перші, на які посадові особи ГУ ПФУ в Харківській області відповідають не в повному обсязі, надають недостовірну інформацію, часто зовсім ігнорують поставлені в запитах питання та не надають затребувані в адвокатських запитах документи. На це скаржник неодноразово звертав увагу вищого керівництва ГУ ПФУ в Харківській області у зверненнях, скаргах та на особистих прийомах у Г. Баєвої та ОСОБА_17 .
Крім того, про вищезазначені факти поінформовано вищий орган, а саме Пенсійний фонд України, у зверненні, на що отримав відповідь за підписом ОСОБА_24 , що ГУ ПФУ в Харківській області вказано на необхідність посилити контроль за правильністю, змістовністю, та повнотою надання відповідей на адвокатські запити, а також провести роз`яснювальну роботу з працівниками підвідомчих управлінь. Даний документ надано ОСОБА_23 , його копія має бути у матеріалах кримінального провадження.
Також, після отримання відповіді на адвокатський запит від 06.10.2020, скаржник зустрівся з головним спеціалістом відділу обслуговування громадян № 11 сервісного центру управління обслуговування громадян ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_25 та головним спеціалістом відділу опрацювання пенсійної документації № 1 управління з питань виплати пенсій ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_9 . Скаржник вказав на той факт, що у відповіді не надано інформації на декілька поставлених у запиті питань і пояснив, що це протиправно і незаконно, з чим обидві погодились, та запропонував виправити ситуацію шляхом надання додаткової відповіді або нової відповіді з наданням усієї затребуваної інформації. Після обговорення даного питання ОСОБА_9 з начальником управління з питань виплати пенсії ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_12 , у наданні додаткової або нової відповіді з повною, достовірною інформацією, затребуваною адвокатським запитом, було відмовлено. Все це ОСОБА_8 та ОСОБА_9 підтвердили під час допитів.
Крім того, практично всі допитані посадові особи під час допитів зазначали, що розуміли, що не надають відповіді на деякі поставлені у адвокатських запитах питання, фактично ігноруючи їх, та не надають затребувану інформацію та документи.
В кожному своєму запиті скаржник вказую на протиправність ненадання відповідей на запитання, ненадання затребуваних інформації та документів, зазначає, що це є втручанням в його професійну діяльність з посиланням на ст. 397 КК України та інші нормативно-правові акти, тому впевнений, що всі зазначені в скарзі посадові особи, якщо вони ознайомлювалися із адвокатськими запитами перед формуванням відповідей на них, не могли не усвідомлювати, що тим самим втручаються в законну діяльність захисника (представника особи) та бажають цього.
Вищезазначене, вказує саме на прямий умисел посадових осіб Управління на перешкоджання адвокату в його професійній діяльності, бо вони усвідомлювали, що втручаються в законну діяльність представника і бажали цього. Переконливості також додає те, що у відповіді на адвокатський запит від 11.11.2020 посадовими особами не надано відповіді на всі поставлені питання та не надані затребувані документи.
В судовому засіданні 17.12.2021 заявник підтримав скаргу, просив її задовольнити, в судове засідання, яке було відкладено на 20.12.2021 не з`явився, повідомивши 17.12.2021, що ним надано всі пояснення по скарзі.
Дізнавач в судове засідання не з`явився, матеріали кримінального провадження не надав.
Згідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Суд, дослідивши матеріали скарги, вважає що вона задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
24.11.2020 року, до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області, надійшла заява від ОСОБА_3 , про те, що службовими особами Київського відділу обслуговування громадян у м. Харкові (сервісний центр), було створено перешкоди для реалізації, відповідно до закону, повноважень представника в повному обсязі.
25.11.2021, дану заяву було внесено до ЄРДР за № 0001027, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 397 КК України..
22.12.2021 постановою Дізнавача сектору дізнання ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 , кримінальне провадження № 0001027 від 25.11.2021 було закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з встановленням відсутності складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 397КК України.
В обґрунтування постанови зазначено, що в ході досудового розслідування було проведено комплекс процесуальних дій на встановлення істини, а саме:
- допит в якості потерпілого гр. ОСОБА_3 ;
- допит в якості свідка начальника відділу розгляду звернень управління ГУ ПФУ в Харківській області гр. ОСОБА_26 ;
- допит в якості свідка головного спеціаліста ГУ ПФУ в Харківській області гр. ОСОБА_27 ;
- допит головного спеціаліста відділу обслуговування громадян №11 сервісного центру управління обслуговування громадян ГУ ПФУ в Харківській області гр. ОСОБА_28 ;
- допит головного спеціаліста відділу опрацювання пенсійної документації №1 управляння з питання виплати пенсій ГУ ПФУ в Харківській області гр. ОСОБА_29 ;
- допит головного спеціаліста відділу розгляду звернень управління обслуговування громадян ГУ ПФУ в Харківській області гр. ГУ ПФУ в Харківській області гр. ОСОБА_30
- допит заступника начальника управляння - начальника відділу методології та звітності з виплат пенсії ОСОБА_31
- допит начальника з питань виплати пенсії ОСОБА_32
- допит заступника начальника головного управління, начальника управління обслуговування громадян ОСОБА_33 ;
- одночасний допит із гр. ОСОБА_29 та ОСОБА_32 ;
- допит начальника ГУ ПФУ в Харківській області гр. ОСОБА_19
- отримані копії посадових інструкцій та розподіл обов`язків між першим заступником та заступниками начальника ГУ ПФУ в Харківській області.
В ході проведення досудового розслідування, встановлено, що вищезазначені особи, не мали прямого умислу на перешкоджання адвокату його професійній діяльності та в їх дії не становлять суспільної небезпеки, тобто не заподіяли і не могли заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.
Частиною 4 статті 38 КПК України передбачений обов`язок органу досудового розслідування застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Статтею 284 КПК України чітко визначені підстави для закриття кримінального провадження.
Так, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. ст. 2, 284 КПК України закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, а тому рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження та оцінки слідчим всіх зібраних доказів, які стосуються цього провадження в сукупності.
Відповідно до п. 7 та п. 11 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено: рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником; відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.
Відповідно до ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
За змістом ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню:
1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);
2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;
3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат;
4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження;
5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання;
6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення;
7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.
Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Відповідно до ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.
Відповідно до ч. 1 ст. 93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ч. 2 ст. 93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Відповідно до вимог діючого законодавства, а саме ст.ст. 36, 39 КПК України виключне право надання вказівок слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, відноситься до повноважень прокурора та керівника органу досудового розслідування.
Слід також зазначити, що чинний КПК України не встановлює вичерпного переліку дій, які є обов`язковими до вчинення слідчим при здійсненні досудового розслідування за повідомленням про кримінальне правопорушення. При проведенні досудового розслідування слідчий чи прокурор, з урахуванням конкретних обставин справи, на власний розсуд визначають об`єм перевірочних дій, достатніх за їх переконанням для прийняття вмотивованого рішення.
Отже, прокурор та слідчий при здійсненні досудового розслідування за повідомленням про кримінальне правопорушення визначають об`єм перевірочних дій, достатніх за їх переконанням для прийняття вмотивованого рішення.

Відповідно до ч. ст. 110 КПК України, постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з:

1) вступної частини, яка повинна містити відомості про:

місце і час прийняття постанови;

прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову;

2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про:

зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови;

мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу;

3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про:

зміст прийнятого процесуального рішення;

місце та час (строки) його виконання;

особу, якій належить виконати постанову;

можливість та порядок оскарження постанови.

Відтак, враховуючи наведене та те, що постанова винесена дізнавачем з урахуванням усіх обставин справи, під час досудового розслідування проведений необхідний об`єм перевірочних дій, який є достатнім для прийняття відповідного процесуального рішення, мотиви прийняття дізнавачем вказаної вище постанови знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд вважає оскаржувану постанову вмотивованою та достатньо обґрунтованою, а тому підстав для її скасування не вбачає.
Керуючись ст.ст. 303 -307 КПК України, слідчий суддя, -
постановив:
Скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача сектору дізнання ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження, - залишити без задоволення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя