Справа №754/1263/22 Головуючий в 1-й інстанції ОСОБА_1
Провадження №11-сс/824/1443/2022 Доповідач ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2022 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря ОСОБА_5 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_6 ,
підозрюваної (в режимі ВКЗ із ДУ
«Київський слідчий ізолятор») ОСОБА_7 ,
захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000002 від 05.01.2022 року, за апеляційними скаргами захисників підозрюваної ОСОБА_7 ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 27 січня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком до 26.03.2022 року, включно, із визначенням застави у розмірі 248 100,00 гривень,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці Кіровоградської області, громадянці України, із середньою освітою, не заміжній, не працюючій, проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій,

підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.301-1 КК України.

В С Т А Н О В И Л А :

Слідчим відділом Деснянського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000002 від 05.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.301-1 КК України.

26 січня 2022 року ОСОБА_7 затримано в порядку ст.208 КПК України.

27 січня 2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.301-1 КК України.

27 січня 2022 року слідчий СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_10 за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого їй кримінального правопорушення, а також існуванням ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 27 січня 2022 року клопотання слідчого задоволено, до підозрюваної ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 26.03.2022 року, включно, із визначенням застави у розмірі 248 100,00 гривень. Обґрунтовуючи своє рішення слідчий суддя послався на обставини, які вказують на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.301-1 КК України, даних, що характеризують особу підозрюваної, доведеність прокурором існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та доведеність того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

На вказану ухвалу слідчого судді, захисник підозрюваної ОСОБА_7 ОСОБА_8 , подав апеляційну скаргу, в якій не погоджується з ухвалою слідчого судді, вважає її незаконною та необґрунтованою через невідповідність висновків слідчого судді фактичним обставинам кримінального провадження. Клопотання слідчого не обґрунтовано будь-якими належними та змістовними доказами, натомість до клопотання додані докази, які були отримані поза встановленим процесуальним законом порядком, що не враховано слідчим суддею при розгляді даного клопотання. Заявлені ризики також нічим не підтверджені, на сьогоднішній день підозрювана не переховується від слідства та не вчиняє жодних дій, які дають підстави це стверджувати, отже ризик можливого переховування відсутній, ризик незаконного впливу на потерпілих або свідків взагалі не може існувати, оскільки таких осіб у даному кримінальному провадженні не має. Окрім цього, при визначенні розміру застави, слідчим суддею не враховано майновий стан підозрюваної, адже ніяких доказів щодо розміру прибутків ОСОБА_7 , органом досудового розслідування не надавалося. Тому, просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

В апеляційній скарзі захисник підозрюваної ОСОБА_7 ОСОБА_9 просив скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. В обґрунтування апеляційних вимог зазначив, що ухвала слідчого судді є незаконною через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону та не дослідження належним чином доказів. Зокрема, що ризик можливого переховування підозрюваної є не підтвердженим, оскільки підозрювана раніше не судима, має постійне місце проживання, не має закордонного паспорту, а також фінансової можливості для переховування, навпаки вона співпрацює зі слідством, отже даний ризик не як не пов`язаний з характером особи та її моральністю. Ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків, взагалі є припущенням органу досудового розслідування, в клопотання зазначено, що підозрювана може впливати на своїх малолітніх дітей, які є потерпілими, але це не так, оскільки діти потерпілими не визнані та на даний час перебувають під опікою бабусі, і у разі застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту вона ніяким чином не зможе чинити тиску на дітей.

Заслухавши:
доповідача суддю апеляційного суду;
прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційних скарг захисників підозрюваної, ухвалу слідчого судді просив залишити без змін, як законну та обґрунтовану;
підозрювану та її захисників, які підтримали подані апеляційні скарги та просили їх задовольнити;
ознайомившись з матеріалами клопотання та обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей та інше.

Як вбачається з матеріалів провадження, слідчий суддя при прийнятті рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 врахував положення вищенаведених норм процесуального закону та дійшов вірного висновку про доведеність наявності обставин, які свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.301-1 КК України, що підтверджується зібраними доказами та вказує на наявність обґрунтованої підозри, а також про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тобто про існування обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України.

Зважаючи на практику Європейського Суду з прав людини, зокрема на п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Фактів та інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої їй підозри.

Отже, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення інкримінованого ОСОБА_7 та даних про її особу, є підстави вважати, що жоден більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому слідчий суддя обґрунтовано застосував до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Доводи апеляційних скарг захисників підозрюваної є безпідставними, оскільки при розгляді клопотання, слідчим суддею було належним чином перевірено та досліджено докази, надані слідчим та стороною захисту, враховані докази, які вказують на обґрунтованість підозри, а також дані, які характеризують особу підозрюваної, її вік, сімейний, майновий стан та стан здоров`я, її репутацію, наявність судимостей та інше. При цьому, висновки слідчого судді належним чином мотивовані та наведені обґрунтовані підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчим суддею обґрунтовано взято до уваги те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років.

У рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, суд зазначив: «п.78. Гарантії передбачені п.3 ст.5 Конвенції покликані забезпечить не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, вказана сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, чи дій проти поручителів, у випадку його відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. П.80. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого».

Така ж позиція щодо помірності розміру грошової застави міститься і в рішенні по справі «Єлоєв проти України»: «Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватись слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами зокрема є майновий та сімейний стан підозрюваного. Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) підозрюваного, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішення суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язків, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людяного проживання».

Таким чином, слідчим суддею також вірно та аргументовано, виходячи з тяжкості злочину та обставин його вчинення, визначено заставу в порядку, встановленому ч.3 ст.183 КПК України, у розмірі 248 100,00 гривень.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 27 січня 2022 року про застосування до підозрюваної ОСОБА_7 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком до 26.03.2022 року, включно, із визначенням застави у розмірі 248 100,00 гривень, є законною і обґрунтованою, а тому підстав для її скасування та задоволення апеляційних скарг захисників підозрюваної, не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.309, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,
У Х В А Л И Л А :

Апеляційні скарги захисників підозрюваної ОСОБА_7 ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 27 січня 2022 року про застосування до підозрюваноїОСОБА_7 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком до 26.03.2022 року, включно, із визначенням застави у розмірі 248 100,00 гривень, залишити без змін.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4