Дата документу 04.02.2022 Справа № 554/498/22
Провадження №1-кс/554/1707/2022
У Х В А Л А
Іменем України

04 січня 2022 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого ВП № 2 Полтавського РУП СУ ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000074 від 14.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, про накладення арешту,-

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором. У клопотанні прохали накласти арешт на речі вилучені в ході огляду від 19.01.2022, а саме мобільний телефон «Samsung J5» білого кольору. Вказаний мобільний телефон оглянутий, вилучений та поміщений до синього поліетиленового пакету, скріплений біркою з підписами понятих. Речові докази зберігати в Полтавському РУП ГУ НП в Полтавській області, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

В судове засідання слідча не з`явилась, надавши суду заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи положення ст. 172 КПК України, слідчий суддя проводить судовий розгляд даного клопотання у відсутність учасників процесу.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, що у провадженні Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000074 від 14.01.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 13.01.2022 до ЧЧ ПРУП надійшла заява від гр. ОСОБА_4 про те, що 27.11.2021 року, особа, яка раніше судима за вчинення корисливих злочинів , правомірно перебуваючи за адресою: м. Полтава, по вул. Кагамлика, в кафе "Пеньки" таємно шляхом вільного доступу викрала мобільний телефон марки "Samsung J5".

19.01.2022 в період часу з 09 год. 00 хв. до 09 год. 20 хв в ході огляду гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в службовому кабінеті №125 ПРУП добровільно надав мобільний телефон «Samsung J5» білого кольору

Вказані речі оглянуті, вилучені та поміщені до синього поліетиленового пакету, скріплено біркою з підписами понятих.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173, 174 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб, необхідність подальшого перебування майна під арештом.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Суд бере до уваги те, що існує наявність розумних підозр вважати, що вилучені матеріальні об`єкти є доказом злочину у вказаному кримінальному провадженні, оскільки вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, оскільки могли зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та можуть слугувати доказом обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено необхідність накладення арешту на вилучене під час огляду майно.

Слідчий суддя вважає, що при вирішенні питання про накладення арешту на вказане майно суспільний інтерес переважає приватні інтереси власника майна. Вказане втручання у приватне життя даної особи здійснюється на підставі кримінального процесуального кодексу та переслідує легітимну мету.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на речі вилучені в ході огляду від 19.01.2022, а саме мобільний телефон «Samsung J5» білого кольору з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання та проведення будь-яких дій до скасування арешту в установленому законом порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1