Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.01.2022 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі суддів ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 , розглянув у закритому судовому засіданні в м.Ужгороді судове провадження 11-сс/4806/562/21 за апеляційною скаргою прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.11.2021.

Цією ухвалою повернуто клопотання старшого слідчого Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_8 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання, щодо:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Ужгород, що фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працює у ТОВ «Аквамарин-Уж», освіта вища, одруженого, що має на утриманні неповнолітню дитину, не судимого, у рамках кримінального провадження №0001451, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 23.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.383 КК України.

З матеріалів судового провадження вбачається, що ОСОБА_6 , будучи повідомленим про відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про злочин, перебуваючи за адресою вул.Заньковецької м.Ужгород, використовуючи мобільний телефон ІМЕІ НОМЕР_1 з абонентським номером НОМЕР_2 , який належить йому, повідомив за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», що за адресою м.Ужгород вул.Заньковецької, біля магазину «Зіна», група невідомих осіб ґвалтують заступника керівника Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_10 .

Окрім того, 23.10.2021, ОСОБА_6 на своїй особистій сторінці соціальної мережі «Facebook» ( ІНФОРМАЦІЯ_2 опублікував допис, в якому підтвердив факт завідомо неправдивого повідомлення Національної поліції про кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.152 КК України, вчинене відносно ОСОБА_11 . В подальшому, ОСОБА_6 приблизно о 01 год. 28.10.2021 на своїй особистій сторінці соціальної мережі «Facebook» ( ІНФОРМАЦІЯ_2 підтвердив факт повідомлення про вчинення вищевказаного кримінального правопорушення.

-2-

Слідчий зазначає, що ОСОБА_11 в період з 21 год. 22.10.2021 по 08 год. 23.10.2021 перебував за адресою АДРЕСА_2 та жодних протиправних дій відносно останнього не вчинялось.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.383 КК України.

06.11.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.383 КК України.

Необхідність обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий обґрунтував тим, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, зазначеним у статті 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування, вчинити спроби незаконно впливу на свідків злочину, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення. ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 05 (п`яти) років. Разом з тим існують ризики, що останній не буде виконувати покладені на нього обов`язки та зможе переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання винним. Окрім того, органом досудового розслідування скеровано до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області обвинувальний акт у кримінальному №0000988 від 13.07.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.259 КК України, в рамках якого останньому було обрано запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Однак, незважаючи на це, ОСОБА_6 вчинив інші кримінальні правопорушення. Це вказує на його зухвале ставлення до чинних правових норм та правопорядку. Тобто це вказує на його схильність на вчинення інших кримінальних правопорушень. Також, постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.02.2020, ОСОБА_6 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.130 КУпАП, та накладено на цього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 20400 грн. з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 03 (три) роки, без оплатного вилучення транспортного засобу. За вказаним фактом 15.09.2021 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань було зареєстровано кримінальне провадження № 0001270 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.382 КК України.

Слідчий суддя повернув клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 у зв`язку недотримання стороною обвинувачення правил територіальної підсудності, оскільки згідно постанови першого заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_12 від 07.11.2021, у рамках кримінального провадження №0001451, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 23.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.383 КК України, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні доручено здійснювати слідчому відділу Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області, тому за правилами кримінального процесуального законодавства таке клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має бути подано до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, тобто за місцем знаходження органу досудового розслідування.

-3-

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, прокурор Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 . Прокурор вважає, що вказана ухвала слідчого судді є незаконною, невмотивованою та не відповідає вимогам чинного кримінального процесуального законодавства. На момент звернення з клопотанням, досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснювалось СВ Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, а відтак слідчим дотримано вимоги КПК України у частині підсудності клопотання, в межах територіальної юрисдикції якого знаходився орган досудового розслідування.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора ОСОБА_5 , який підтримав апеляційну скаргу, пояснення підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 , які заперечили щодо задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.
Відповідно до ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
З матеріалів судового провадження вбачається, що 06.10.2021 старший слідчий Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_8 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , у рамках кримінального провадження №0001451, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.383 КК України.
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.11.2021 клопотання повернуто особі, яка його подала, з підстав того, що воно подане з порушенням правил територіальної підсудності.
Проте, колегія суддів з таким висновком слідчого судді не погоджується з наступних підстав.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст.7 Загальної декларації прав людини та ч.1 ст.14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини, зокрема як порушення вимог п.1 ст.6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності, внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (п.98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).
За змістом пункту 18 частини 1статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

-4-

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст.24 Конституції України та ст.10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У відповідності до Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання; усі суб`єкти права власності рівні перед законом; права і свободи людини і громадянина захищаються судом; судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій її території; обов`язковість рішень суду є однією з основних засад судочинства (частина четверта статті 13, частина перша статті 55, частина п`ята статті 124, пункт 9 частини третьої статті 129).
Згідно ч.1 ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування на підставі ухвали слідчого судді заходів забезпечення кримінального провадження подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.
Зміст п.1 ч.2 ст.132 КПК України вказує на те, що усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної підсудності при розгляді клопотань щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування.
З матеріалів судового провадження вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001451, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.383 КК України відносно ОСОБА_6 розпочиналось та здійснювалось СВ Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області.
06.11.2021 старший слідчий Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_8 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 .
07.11.2021 перший заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_13 виніс постанову про доручення здійснення досудового розслідування кримінального провадження №0001451, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.383 КК України відносно ОСОБА_6 іншому органу досудового розслідування СВ Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області.

-5-

Таким чином, на момент звернення з клопотанням про обрання запобіжного заходу - 06.11.2021, досудове розслідування кримінального провадження відносно ОСОБА_6 здійснювалось Ужгородським РУП ГУ НП в Закарпатській області, яке перебуває в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.
З огляду на викладене слідчий суддя прийшов до помилкового висновку, що клопотання не підлягає розгляду в Ужгородському міськрайонному судді Закарпатської області.
Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу.
Отже, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.
За таких обставин, з огляду на те, що на момент звернення з клопотанням про обрання запобіжного заходу орган досудового розслідування, у провадженні якого перебувало вказане кримінальне провадження, знаходиться в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, колегія суддів дійшла висновку про те, що клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 підлягало розгляду слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.
Однак, слідчий суддя не взявши до уваги вищенаведене, повернув клопотання слідчому, тобто прийняв рішення з підстав, не передбачених КПК України за наслідками розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При цьому колегія суддів зазначає, що ст.193 КПК України не передбачено повернення прокурору чи слідчому клопотання про застосування запобіжного заходу внесеного до суду з вказаних вище підстав.
Тому, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги прокурора про незаконність ухвали слідчого судді.
Відповідно до вимог статті 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Таким чином, колегія суддів вважає, що неухильне дотримання передбаченої законом процесуальної форми є неодмінною умовою повного, всебічного та об`єктивного дослідження обставин справи, встановлення істини в справі й прийняття правильного рішення. При цьому конкретне порушення кримінального процесуального закону може бути визнано апеляційною інстанцією істотним чи неістотним залежно від обставин кримінального провадження.
Підставами для скасування чи зміни судового рішення судом апеляційної інстанції є такі порушення норм кримінального процесуального закону, які шляхом позбавлення чи обмеження гарантованих КПК України прав учасників кримінального провадження, недотримання процедури судочинства чи іншим шляхом вплинули чи могли вплинути на винесення законного, обґрунтованого та вмотивованого судового рішення.

-6-

Колегія суддів вважає, що вищевказані порушення слідчим суддею кримінального процесуального закону є істотними, оскільки торкаються прав та законних інтересів сторін кримінального провадження, перешкодили слідчому судді повно та всебічно розглянути клопотання слідчого і вплинуло на постановлення законного й обґрунтованого судового рішення, а тому ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.
Отже, доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість ухвали слідчого судді знайшли своє підтвердження, що у свою чергу зумовлює її скасування.
Оскільки клопотання слідчого слідчим суддею не було розглянуто по суті, а розгляд клопотань віднесено виключно до компетенції слідчого судді місцевого суду, тому колегія суддів позбавлена можливості дати оцінку доводам клопотання, позаяк таку оцінку має дати слідчий суддя, що в свою чергу свідчить про необхідність призначення нового розгляду клопотання слідчим суддею суду першої інстанції.
При новому розгляді клопотання слідчому судді необхідно ретельно перевірити його доводи, дотриматись вимог КПК України при його розгляді і, у залежності від здобутого, прийняти законне та обґрунтоване судове рішення, передбачене чинним кримінальним процесуальним законом.
За таких обставин, апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді як незаконна та необґрунтована скасуванню з призначенням нового розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_14 слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.
Керуючись ст.ст.132,376,404,405,407,422 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_5 задовольнити.
Ухвалу слідчого суддіУжгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.11.2021, якою повернуто клопотання старшого слідчого Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_8 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання, щодо ОСОБА_9 , - скасувати, призначивши новий розгляд клопотання в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області слідчим суддею.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною й відповідно до ч.4 ст.424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: