УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_6 ,

погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000036 від 11.02.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лучки, Каменець Подільського району, Хмельницької області, громадянина України, працюючого заступником директора ТОВ «Перша земельна агенція», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України,

в с т а н о в и в :

до Шевченківського районного суду м. Києва звернувся старший слідчий СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000036 від 11.02.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 .
Клопотання мотивовано тим, що в провадженні СУ ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000036 від 11.02.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

В межах даного кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

Підозра ОСОБА_4 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні обґрунтовується зібраними доказами, а саме: заявою ОСОБА_8 від 08.02.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 12.02.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 02.03.2021; постановою про залучення особи до конфіденційного співробітництва та проведення інших негласних слідчих (розшукових дій) від 12.02.2021; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 06.05.2021; договором дарування земельної ділянки №693 від 06.05.2021; договором дарування земельної ділянки №693 від 06.05.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 06.05.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 08.07.2021 та 09.08.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 08.07.2021 та 06.08.2021; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на інших підозрюваних та свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5-ти до 12-ти років з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, у разі застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання, у разі визнання його винним у вчинені інкримінованого злочину, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 користуючись налагодженими зв`язками та здобутими знайомствами, може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового слідства та судового розгляду, через прохання, погрози або іншим шляхом щодо знищення, приховання або спотворення речей і документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на підозрюваних та свідків у цьому кримінальному провадженні підтверджується тим, що останньому відоме місце проживання останніх.

На підставі викладеного, в органу досудового розслідування достатньо даних вважати, що перебування ОСОБА_4 на волі може сприяти вчиненню інших кримінальних правопорушень, а тому повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, який є тяжким злочином, а також наявність наведених вище ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуючи тяжкість злочину, характер вчиненого кримінального правопорушення, з метою забезпечення виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, враховуючи, що вчинене останнім за попередньою змовою групою осіб кримінальне правопорушення створило в очах громадян негативне враження безладдя та безкарності у системі органів місцевого самоврядування, що є виключним випадком, зважаючи на суспільно-політичну ситуацію в державі, беручи до уваги положення ч. 3 ст. 183 КПК України, згідно якого слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, прошу при вирішенні даного питання визначити заставу у сумі 670 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки в іншому випадку не буде забезпечено належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не можливо запобігти згаданим ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, з мотивів у ньому наведених та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник просила відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на те, що їх підзахисний необґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому злочину, належні та допустимі докази його причетності до цього злочину відсутні, ризики наведені формально та не доведені стороною обвинувачення, просили застосувати менш суворіший запобіжний захід, врахувавши характеризуючі дані ОСОБА_4 його сталі соціальні зв`язки.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати менш суворіший запобіжний захід, ніж просить сторона обвинувачення.

Слідчий суддя, вислухавши доводи учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання та інші надані в його розпорядження матеріали, приходить до наступних висновків.

Як убачається з наявних у розпорядженні слідчого судді матеріалів, СУ ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000036 від 11.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України, в межах якого слідчий за погодженням із прокурором звернулись до слідчого судді з клопотання про застосуванням запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 .

Так, частиною 4 ст.194 КПК України, визначено, що при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує прокурор, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 ч. 1 ст. 194 КПК, а саме, недостатність застосування більш м?яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті.

Як убачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 на день розгляду клопотання обґрунтовано підозрюється в межах наявних у слідства даних, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України, про що йому повідомлено у встановленому законом порядку 11 серпня 2021 року.

З додатків, долучених слідчим до клопотання, а саме з даних, що містяться в протоколах слідчих дій, копії яких долучені до клопотання, вбачається, що наявні достатні дані, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_4 , до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а тому підозра є обґрунтованою та слідчий суддя не бачить у висновках прокурора про обґрунтованість підозри, чогось очевидно необґрунтованого чи довільного.

Більш того, виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Крім того, оцінюючи докази надані суду на підтвердження обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує наявні у таких доказах дані, які можуть свідчити про причетність ОСОБА_4 до інкримінованих йому злочинів.

Отже, окрім іншого, відповідно до ст. 178 КПК України слідчим суддею враховується вагомість доказів про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України, санкція кримінального Закону за яким повідомлено про підозру та відповідне можливе покарання у разі визнання його винуватим, вік останнього та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що в сукупності є підставами для застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З`ясовуючи питання щодо наявності ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 на які послався слідчий у клопотанні, а прокурор під час судового засідання, слідчий суддя враховує, те, що ризиком є подія або дія, яка може настати або вчинитися з високим ступенем ймовірності, вірогідність, яких має оцінюватись у сукупністю з обґрунтованістю підозри та вагомістю доказів на його підтвердження, мірою покарання, яка загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні інкримінованого діяння.

Крім того, на переконання слідчого судді ризик на який послався прокурор щодо можливості переховуватись від органу досудового розслідування та суду можливий, але йому можливо запобігти, враховуючи попередню процесуальну поведінку ОСОБА_4 , з моменту як йому стало відомо про набуття статусу підозрюваного, а тому, підстав для застосування найсуворішого запобіжного заходу суд не вбачає.

Слід зауважити, що відповідно до вимог пунктів 3 і 4 статті п`ятої Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного заходу у вигляді ув`язнення. Питання про те, чи є тримання під вартою обґрунтованим, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Лабіта проти Італії» та рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчим суддею враховується, вік підозрюваного, факт його проживання в шлюбі, має на утриманні двох малолітніх дітей, позитивно характеризується за місцем проживання, а також те, що він раніше не судимий.

З огляду на це, вважаю, що достатнім для запобігання існуючого ризику буде застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання із покладенням обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КК України, а тому наведене дає суду впевненість, що у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час потреби немає.

Тяжкість кримінальних правопорушень у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 не може бути безумовною підставою для застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

А тому слід відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, що забезпечить ненастання ризиків встановлених судом.

З метою належної процесуальної поведінки та ненастання існуючого ризику, що має місце, слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись, ст. ст. 131, 132, 176-178, 179, 183, 193, 194, 196, 202 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби, заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з 22 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. ранку наступної доби.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-не залишати постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з 22 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. ранку наступної доби (без дозволу слідчого, прокурора та /або суду в залежності від стадії кримінального провадження);

-прибувати до слідчого, прокурора та суду (в залежності від стадії кримінального провадження) по першому виклику у даному кримінальному провадженні;

-не виїжджати за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в?їзд в Україну.

Визначити в межах 2-х місяців та строків досудового розслідування термін дії обов`язків, покладених судом, з дня проголошення ухвали, тобто по 11.10.2021 включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники національної поліції, з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень, з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

У разі невиконання обов`язків до підозрюваного можуть бути застосовано більш суворіший запобіжний захід і може бути покладено грошове стягнення.

Виконання ухвали покласти на працівників органів Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 ,
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора.

Строк дії ухвали визначити по 11 жовтня 2021 року включно.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст оголосити о 08 год. 40 хв. 16.08.2021.

Слідчий суддя