Справа № 390/841/21
Провадження № 1-кп/390/273/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" липня 2021 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Кропивницький обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000188 від 06.05.2021, стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Петропавловськ - Камчатський, Камчатського краю, Російської Федерації, громадянки України, маючої середню освіту, не працюючої, проживаючої без реєстрації за адресою: ділянка АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебувають матеріали кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор подав письмове клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів, яке обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Також зазначив, що ризики, які враховувались судом при обрані та продовженні запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 на теперішній час не змінились та продовжують існувати.

Захисник обвинуваченої адвокат ОСОБА_5 (призначена ухвалою суду від 01.07.2021 для проведення окремої процесуальної дії) заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора, оскільки ризики зазначені прокурором відсутні, просила змінити обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачена ОСОБА_4 заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора та просила змінити їй запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, оскільки інкримінуємого злочину не вчиняла.

Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (обвинувачених).

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані (продовжені) судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за письмовим клопотанням прокурора та вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом. Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканість, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

У справі «Москаленко проти України» (рішення від 20.05.2010 п. 36) Європейський суд зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши обвинувальний акт з додатками, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки вона обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, наслідком якого є смерть людини, немає місця реєстрації, до затримання не працювала, не мала постійного джерела доходу, може незаконно впливати на свідків, які на даній стадії судового провадження не допитані судом і під впливом погроз, умовлянь чи переконань з боку обвинуваченої зможуть змінити свої показання або відмовитись від них, дані обставини дають суду підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачена може ухилитися від суду з метою уникнення покарання, а застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не забезпечить її належної процесуальної поведінки та попередження ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Разом з цим, суд вважає, що на даній стадії судового провадження, раніше встановлені судом ризики на цей час продовжують існувати, є реальними, що виправдовує тримання обвинуваченої під вартою і застосування саме такого запобіжного заходу у цьому випадку буде виправданим з точки зору наявності відповідного суспільного інтересу, а отже не суперечитиме вимогам ст.5 Конвенції та практиці ЄСПЛ.

Суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться стороною захисту, проте в даному конкретному випадку приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки обвинуваченої і виконання процесуальних рішень по справі.

Враховуючи вищевикладене та обставини даного провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченої. У той же час, суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_4 та визнає за реальну небезпеку можливість її ухилення від правосуддя у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в подальшому триманні обвинуваченої під вартою, а тому суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченій на 60 днів.

Крім того, відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України, суд не вбачає підстав для визначення розміру застави, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини.

На підставі ст.ст.176, 177, 181, 183, 184, 194, 196, 314-316 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Задовольнити клопотання прокурора.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 10 год. 00 хв. 05 липня 2021 року до 10 год. 00 хв. 02 вересня 2021 року.

Строк дії ухвали закінчується о 10 год. 00 хв. 02 вересня 2021 року.

Відкласти підготовче судове засідання на 11 год. 00 хв. 26 липня 2021 року.

Викликати в підготовче судове засідання учасників судового провадження.

Копію ухвали вручити обвинуваченій та її захиснику, прокурору та направити до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1