Справа № 175/2526/20
Провадження № 1-кп/175/167/20
Ухвала

Іменем України

15 квітня 2021 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000537 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Апостолове Апостолівського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилася у м. Дніпропетровськ, громадянки України,

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.135 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви у зв`язку з повторним викликом свідків сторони обвинувачення, прокурор заявив письмове клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_8 і ОСОБА_9 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які продовжують існувати. Вважає, що альтернативні види запобіжних заходів не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обох обвинувачених, яким на підставі п.2 ч.4 ст.183 КПК України просив не визначати заставу.

Захисники просили змінити їх підзахисним запобіжний захід на домашній арешт.

Обвинувачені підтримали позицію своїх захисників.

Обсудивши клопотання, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 цього Кодексу передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Під час судового провадження обвинуваченим ОСОБА_8 і ОСОБА_9 обрано та неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз строком до 16 квітня 2021 року.
Виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що чергове судове засідання з об`єктивних причин не може бути призначено до спливу цього строку, суд вважає реальною наявність існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, який до цього часу не змінився, є реальним і достатнім для продовження ОСОБА_8 і ОСОБА_9 строку тримання під вартою ще на 60 днів.
Цей ризик і обставини вчинення інкримінованих кожному з обвинувачених умисних злочинів, не дозволяють застосувати до них альтернативні (інші) види запобіжних заходів, у тому числі домашній арешт, які, на думку суду, не здатні забезпечити їх належну процесуальну поведінку.
Оцінюючи вказаний ризик і обставини вчинення інкримінованих кожному з обвинувачених злочинів, що призвели до смерті малолітньої дитини, суд враховує характер кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.121, ч.3 ст.135 КК України, які мають високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому, а також позицію ЄСПЛ, викладену у п.35 рішення у справі «Летельє проти Франції», з якої слідує, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав і інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 і ОСОБА_9 у випадку визнання їх винуватими, не є самостійною підставою для утримання їх під вартою, проте є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування від суду (рішення у справі «Ілойков проти Болгарії»).

У зв`язку з наведеним клопотання прокурора є обґрунтованим, а клопотання захисників про зміну запобіжного заходу на альтернативний не підлягає задоволенню.

Наведені захисниками доводи на обґрунтування клопотань, не свідчать про зменшення вказаного ризику і не є безумовними підставами для відмови в продовженні дії строку тримання під вартою.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 15.30 години 28 квітня 2021 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченим ОСОБА_6 і ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою, - продовжити на 60 днів, тобто до 13 червня 2021 року.

Клопотання адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на альтернативний залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, захисникам і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1