Кримінальне провадження № 1-кс/760/6807/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного:

ОСОБА_5 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Київ, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0003839 від 09.06.2020 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України (далі КК України),

за участю сторін:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ :

24.07.2021 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 24.07.2021 для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчу суддю ОСОБА_1 .

Клопотання мотивовано наступним:

«Слідчим слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003839 від 09.06.2020 року.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 09 червня 2020 року, приблизно о 02:00 годин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував біля столику посеред парку, що знаходиться позаду непрацюючого кінотеатру «Тампере», який розташований за адресою: м. Київ, вул. Героїв Севастополя, 42, де на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, у нього виник умисел спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, а саме потерпілому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті іншій людині, ОСОБА_5 , після виниклого словесного конфлікту з потерпілим ОСОБА_7 , коли останні стояв на проти нього, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, у вигляді настання смерті, схопив його своєю лівою рукою за шию ззаду, нахилив потерпілого до себе та тримаючи у правій руці невстановлений досудовим розслідуванням предмет зовні схожий ніж, почав наносити потерпілому удари, яких було не менше 5 (п`яти), в ліву частину тіла, а саме в район грудної клітки та живота, тобто в місця в де знаходяться життєво важливі органи людини, після чого залишив ОСОБА_7 та зник з місця вчинення кримінального правопорушення, побігши у бік вулиці Героїв Севастополя у м. Києві, тим самим здійснив усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, оскільки ОСОБА_7 в подальшому було своєчасно надано медичну допомогу.
В результаті протиправних дій ОСОБА_5 , згідно висновку експерта № 042-1114-2020 від 09.09.2020 , потерпілому заподіяні тілесні ушкодження у вигляді: проникаючі колото-різані рани грудної клітки з ураженням 8 сегменту лівої легені, міокарду лівого шлуночку. Лівобічний пнемо та гемотораксу. Проникаючі колото-різані рани черевної порожнини з ураженням селезінки, верхнього полюсу лівої нирки. Кровотеча важкого ступеню. Гемоперитонеум, Геморальний шок ІІІ-ІV ступеню. Колото-різана рани лівої кисті правої щоки, лівої аксилярної ділянки. Вказані тілесні ушкодження відносяться до ТЯЖКОГО тілесного ушкодження.
17 червня 2020 року органом досудового розслідування повідомлено, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцю міста Київ, громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України закінчений замах на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині не доведене до кінця з причин, які не залежали від волі особи, яка виконала усі дії, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця.
На даному етапі досудового розслідування наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення (злочину) повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
1)Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 .
2)протокол огляду місця події від 09.06.2020 року за адресою: АДРЕСА_2 ;
3)протокол огляду місця події від 09.06.2020, за адресою: АДРЕСА_3 ;
4)протокол додаткового огляду місця події від 09.06.2020 за адресою: АДРЕСА_2 ;
5)протокол огляду місця події від 11.06.2020 року, що проводився за адресою: АДРЕСА_4 ;
6)протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 10.06.2020 року;
7)протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 10.06.2020 року;
8)протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 10.06.2020 року;
9)протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 10.06.2020 року;
10)протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 10.06.2020 року;
11)протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_12 від 10.06.2020 року;
12)протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 10.06.2020 року;
13)протокол проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_13 від 10.06.2020 року;
14)протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 10.06.2020 року;
15)протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 10.06.2020 року;
16)протокол допиту свідка ОСОБА_16 від 11.06.2020 року;
17)протокол допиту свідка ОСОБА_17 від 11.06.2020 року;
18)протокол допиту свідка ОСОБА_18 від 11.06.2020 року;
19)протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 12.06.2020 року;
20)протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілого ОСОБА_19 від 12.06.2020 року;
21)протокол допиту свідка ОСОБА_20 від 17.06.2020 року;
22)протокол допиту свідка ОСОБА_21 від 17.06.2020 року;
23)протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_21 від 17.06.2020 року;
24)висновком експерта № 042-1114-2020 від 09.09.2020.
25)іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини (далі в тексті ЄСПЛ), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків (ризиків), підставою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що він може їх порушити.
На даний час до таких ризиків можна віднести наступне:
1) можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) можливість незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
3) можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.
Виклад обставин, на підставі яких слідчий і прокурор дійшли висновку про наявність ризиків:
У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець міста Київ, не одружений, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного, насильницького кримінального правопорушення, яке спрямоване на вбивство особи, яке він намагався вчинити із застосуванням фізичного насильства та яке, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжкого злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання лише у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі.
У зв`язку з викладеним, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, в ході досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою. Лише обрання найбільш суворого запобіжного заходу зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, про що може свідчити наступне:
На той факт, що підозрюваний матиме можливість переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду вказує той факт, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися від правоохоронних органів та/або суду.
Співробітникам Солом`янського УП ГУНП у м. Києві вживалися заходи на становлення місцезнаходження підозрюваного, водночас встановити його місцезнаходження не вдалося можливим, оскільки підозрюваний відсутній за місцем проживання, а проведені оперативно-розшукові заходи, спрямовані на встановлення його місцезнаходження позитивного результату не дали, що підтверджується відповідними документами (показання свідків, рапорти).
В обґрунтування вказаного необхідно зазначити, що одразу після вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 зник з місця вчинення злочину, з місця своєї реєстрації та проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 зник, довгий час переховувався від органу досудового розслідування у зв`язку з чим Солом`янським УП ГУ НП у м. Києві був оголошений в розшук (оперативно-розшукова справа категорії «Розшук» № 09-4640 від 21.06.2020);
Враховуючи викладене, 18.06.2020 слідчим за погодженням з прокурором винесено постанову про зупинення досудового розслідування.
26.02.2021 за клопотанням слідчого погодженого з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_22 винесено ухвалу про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу в судове засідання для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
24.07.2021 ОСОБА_5 затримано на підставі вищевказаної ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_22 у м. Суми, де останній переховувався від органу досудового розслідування.
Також, підозрюваний ОСОБА_5 не має стійких соціальних зав`язків, неодружений, ніде не офіційно не працевлаштований, тобто зв`язок із зовнішнім світом є досить слабким;
п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, про що може свідчити наступне:
Перебуваючи на свободі підозрюваний буде мати можливість зустрічатись з потерпілим, свідками поза межами кримінального процесуального судочинства, що дає йому можливість незаконно впливати на них та психологічним чином або умовляннями змушувати їх змінити свої покази, надати нові або відмовитись від наданих раніше з метою створення умов для уникнення від кримінальної відповідальності, окрім того підозрюваний вчинив злочин, застосувавши насильство відносно потерпілого, що вказує на можливість агресивної поведінки підозрюваного відносно інших учасників кримінального провадження з метою здійснення на них тиску;
На той факт, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст.177 КПК України), вказує те, що він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину і усвідомлюючи це підозрюваний може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають значення для досудового розслідування, а саме ніж, чи предмет схожий на ніж, яким він наносив удари потерпілому.
п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, про що може свідчити наступне:
Підозрюваний ніде не працює, не має міцних соціальних зв`язків, адже офіційно останній неодружений, що дає підстави стороні обвинувачення вважати, що підозрюваний може вчиняти інші кримінальні правопорушення, утому числі майнового характеру, оскільки не має іншого джерела доходів окрім протиправної діяльності
При цьому, підозрюваний, схильний до вчинення умисних злочинів в тому числі і проти життя та здоров`я особи. Враховуючи встановлені обставини, маючи можливість уникнути конфліктної ситуації, ОСОБА_5 , маючи на меті вчинити вбивство, взявши в руки предмет схожий на ніж наніс ним систематичні удари потерпілому в область грудної клітини, живота та тулуба, тобто у в місця в де знаходяться життєво важливі органи людини.
При розгляді питання щодо обрання запобіжного заходу у відповідності до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» необхідно також застосовувати практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Згідно практики ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Фактичні обставини інкримінованого підозрюваному тяжкого умисного кримінального правопорушення, вчиненого із застосування насильства, яке є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб, свідчать про його підвищену суспільну небезпеку.
Санкція ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. У розумінні практики ЄСПЛ, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, свідчить про неможливість застосування до нього менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Застосування до підозрюваного біль м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження, у тому числі знищувати речові докази, які мають доказове значення у кримінальному провадженні і можуть призвести до продовження підозрюваним злочинної діяльності.
Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років».

В судовому засіданні прокурор підтримав доводи та вимоги, викладені у клопотанні, просив його задовольнити, вказуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується зібраними у провадженні доказами.

Захисник підозрюваного, як і він сам, заперечували проти задоволення клопотання, вказавши, що воно не обґрунтоване. З огляду на вказане захисник просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, а саме: домашній арешт. При цьому захисник наголошував, зокрема, на тому, що підозра була вручена його підзахисному в установленому законом порядку лише за пів годину до початку слухання клопотання про обрання запобіжного заходу. Також доводив помилкову правову кваліфікацію інкримінованого кримінального правопорушення.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

За змістом ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Матеріалами справи підтверджено, що 09.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) за № 0003839 внесено відомості про кримінальне провадження за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

17.06.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Як видно з матеріалів провадження, повідомлення про підозру відповідає вимогам ст. 277 КПК України за своїм змістом та переконливих сумнівів щодо його законності або порушення порядку вручення не викликає.

Відповідно до протоколу розшукованої особи, яка переховувалась від органів слідства та суду України або інших правоохоронних органів, підозрюваного у вчиненні злочину ОСОБА_5 , затримано о 10 год 00 хв 24.07.2021.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України підтверджується зібраними, під час досудового розслідуваннями в кримінальному провадженні доказами та іншими матеріалами в їх сукупності, зокрема:

- протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7

- протокол огляду місця події від 09.06.2020 року за адресою: АДРЕСА_2 ;

- протокол огляду місця події від 09.06.2020, за адресою: АДРЕСА_3 ;

- протокол додаткового огляду місця події від 09.06.2020 за адресою: АДРЕСА_2 ;

- протокол огляду місця події від 11.06.2020 року, що проводився за адресою: АДРЕСА_4 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 10.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 10.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 10.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 10.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 10.06.2020 року;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_12 від 10.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 10.06.2020 року;

- протокол проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_13 від 10.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 10.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 10.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_16 від 11.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_17 від 11.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_18 від 11.06.2020 року;

- протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 12.06.2020 року;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілого ОСОБА_19 від 12.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_20 від 17.06.2020 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_21 від 17.06.2020 року;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_21 від 17.06.2020 року;

- висновком експерта № 042-1114-2020 від 09.09.2020.

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Матеріали справи свідчать, що в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

На думку суду, на даний час з боку підозрюваного існують визначені органом обвинувачення ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Слідчий суддя до уваги, що нормою ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує особу останнього, сімейний стан (неодружений), соціальне положення (не працює), а також те, що є реальні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Приймаючи рішення суд враховує, що в судовому засіданні на час його розгляду не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний ОСОБА_5 не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору, у тому числі за станом здоров`я. Також суду не надано доказів того, що підозрюваний має хронічні захворювання, що у відповідності до «Порядку організації надання медичної допомоги засудженим до позбавлення волі», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 15.08.2014 № 1348/5/572 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.08.2014 за № 990/25767 і можуть бути підставою для звільнення особи з під варти.

В матеріалах провадження відсутні будь-які об`єктивні дані про те, що підозрюваний за станом здоров`я не може перебувати у місцях попереднього ув`язнення.

Вирішуючи клопотання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини про те, що позбавлення свободи і тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості. (Рішення Європейського Суду «Марченко проти України» від 10.02.2011).

Під суспільним інтересом в даному конкретному випадку суд розуміє обставини даної конкретної справи та особу підозрюваного.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими обґрунтовуються доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Отже, враховуючи, що в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, враховуючи особу підозрюваного, його майновий стан та соціальний стан, суд вважає за можливе застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування (за вирахуванням 4 днів впродовж яких воно тривало до дня затримання підозрюваного).

При цьому, враховується, що в силу приписів п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування до 18.09.2021 включно.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з моменту фактичного затримання, тобто з 10.00 год 24.07.2021.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчується о 10.00 год 18.09.2021.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1