справа №619/3927/21
провадження №1-кс/619/906/21
УХВАЛА
іменем України

05 серпня 2021 року

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання слідчого СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню №0000351 від 29.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

встановив:
До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасове вилучене майно, що було вилучене в ході огляду місця події від 29.07.2021, а саме:

1. Металеві вироби у вигляді бильця з ліжка, у кількості 2(дві) штуки.

2. Залізні плоскогубці.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 28.07.2021 до ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що у сусідньому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , вона виявила розбите вікно.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 28 липня 2021 року слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 було здійснено виїзд з метою огляду території двору, за адресою: АДРЕСА_1 , де користувачем домоволодіння є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був наданий письмовий дозвіл на проведення невідкладної слідчої дії - огляду місця події.

В ході проведення вказаної слідчої дії було виявлено та вилучено:

1. Металеві вироби у вигляді бильця з ліжка, у кількості 2(дві) штуки.

2. Залізні плоскогубці.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вказане вище майно, що вилучене в ході огляду місця події 29.07.2021 є тимчасово вилученим майном.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій. Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

При розгляді клопотання слідчий СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 подав заяву до суду, в якій підтримав клопотання, просив не застосовувати фіксування процесу за допомогою технічного засобу.

При розгляді клопотання прокурор ОСОБА_4 подала заяву до суду, в якій підтримала клопотання, просила не застосовувати фіксування процесу за допомогою технічного засобу.

Власник вилученого майна в судове засідання не з`явився, що не є перешкодою для розгляду даного клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши докази, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Як зазначено вище 29.07.2021 відповідно до вимог КПК України внесено до ЄРДР за №0000351 відомості за ознаками складу злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

Крім того, матеріали провадження містять відомості на обґрунтування того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, завдяки чому може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на вказане майно.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

У розумінні положень ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.

Згідно вимог ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна (у випадку, якщо таке вилучення відбулося під час обшуку, огляду на підставі ухвали слідчого судді - протягом 48 годин після вилучення), інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись статтями 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:
Клопотання слідчого СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000351 від 29.07.2021 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, що було вилучене в ході огляду місця події від 29.07.2021, а саме:

1. Металеві вироби у вигляді бильця з ліжка, у кількості 2(дві) штуки.

2. Залізні плоскогубці.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1