Справа №613/1016/21 Провадження № 1-кс/613/290/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 липня 2021 року м.Богодухів
В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що 09.07.2021 до ЧЧ Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт поліцейського СРПП Богодухівського РВП про те, що 09.07.2021 приблизно о 17:30 год. під час патрулювання м. Богодухів Харківської області на вул.Пушкіна, поблизу буд.№79, було зупинено автомобіль марки ЗИЛ-ММЗ д.н.з НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснював на вищевказаному автомобілі перевезення деревини породи "ясен", "дуб" та "клен", без відповідних дозвільних документів та бирок.
09 липня 2021 в період часу з 19 год. 05 хв. до 19 год. 40 хв., проведено огляд місця події, поблизу буд. № 79 по вул. Пушкіна у м. Богодухів, Харківської області, а саме автомобіля марки ЗИЛ-ММЗ д.н.з НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кузові зазначеного автомобіля було виявлено розпиляну деревину на чурбаки породи «ясен», «дуб» та «клен», об`ємом 4,34 м. куб., які ОСОБА_4 перевозив без відповідних документів та бирки. Надавати будь-які пояснення, ОСОБА_4 згідно статті 63 Конституції України відмовився.
Під час огляду місяця події було виявлено та вилучено наступне:
1.Вантажний автомобіль ЗИЛ-ММЗ моделі 554, синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , в кузові якого знаходиться деревина розпиляна на чурбаки породи «ясен», «дуб» та «клен», об`ємом4,34 м. куб.
Вантажний автомобіль ЗИЛ-ММЗ моделі 554, синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , в кузові якого знаходиться деревина розпиляна на чурбаки породи «ясен», «дуб» та «клен», об`ємом 4,34 м. куб.,належить ОСОБА_3 , мешкає: АДРЕСА_1 . та перебував у користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 ( НОМЕР_2 ).
Відповідно до протоколу огляду місця події від 09.07.2021, був проведений огляд деревини породи «ясен», «дуб» та «клен», а саме чурбаків, які знаходиться у вантажному автомобілі марки автомобіль ЗИЛ-ММЗ моделі 554, синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 . Оглядом встановлено, що у кузові вантажного автомобіля марки автомобіль ЗИЛ-ММЗ моделі 554, синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , знаходиться деревина породи «ясен» розпиляна на чурбаки загальною кількістю 123 шт., деревина породи «дуб» розпиляна на чурбаки загальною кількістю 177 шт., деревина породи «клен» розпиляна на чурбаки загальною кількістю 124 шт., в загальній кількості 424 шт., які розложені у вісім штабелів (довжиною 340 см., шириною 220 см., висотою 90 см., що дорівнює 7,00 складометра, відповідно до таблиці Коефіцієнтів повнодеревності для переведення складової міри дров у щільну (за ГОСТом 3243-88), об`єм чурбаків (дров) складає 4,34 м. куб.
Таким чином, враховуючи положення ст. 98 КПК України, вантажний автомобіль марки ЗИЛ-ММЗ моделі 554, синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , в кузові якого знаходиться деревина розпиляна на чурбаки породи «ясен», «дуб» та «клен», об`ємом 4,34 м. куб.,можуть бути речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні, тобто є знаряддям, засобом та предметом вчинення кримінального правопорушення, що зберегли на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження,а також встановлення спричиненого збитку.
10.07.2021 слідчим винесено постанову про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів, а саме вище переліченого майна, яке було вилучено під час проведення огляду місця події 09.07.2021.
За таких обставин на даний час, на думку прокурора, виникла необхідність у арешті вантажного автомобіля марки ЗИЛ-ММЗ моделі 554, синього кольору, д.н.з. НОМЕР_3 кузові якого знаходиться деревина розпиляна на чурбаки породи «ясен», «дуб» та «клен», об`ємом 4,34 м. куб., шляхом надання можливості слідчому та прокурору зберігати вилучені речові докази на майданчику тимчасового тримання транспортних засобів Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області.
Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучене майно під час огляду місця події від 09.07.2021 є тимчасово вилученим майном.
Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів.
З метою виконання завдань кримінального провадження передбачених у ст.2 КПК України, а саме захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, вважаю, що є наступні підстави для позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном виявленим та вилученим під час огляду місця події 09.07.2021.
У разі не запобігання ризикам відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном можуть бути втрачені докази вчинення кримінального правопорушення-злочину.
Прокурор вважає, що наявні достатні підстави вважати, що існує реальна загроза відчуження чи розпорядження вказаним транспортним засобом та деревиною з боку їх власників (користувачів) та зважаючи на те, що дане майно необхідне для проведення судових експертиз, та є предметом і знаряддям вчиненого злочину, в зв`язку з чим він звернувся до суду з вказаним клопотанням.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
За правилами п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч.1 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч. 2 ст.171 КПК України,у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати,
Крім того, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання
Згідно вимог ч.6 ст.173 КПК України, ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
Згідно порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні, визначеного в ч.1 ст.135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Проте, в клопотанні прокурора не зазначено номерів телефону, електронної пошти чи факсимільного зв`язку особи, якій належить майно яке прокурор просить арештувати, а саме: вантажний автомобіль марки ЗИЛ-ММЗ моделі 554, синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 .
При цьому, такий судовий виклик власника майна є обов`язковим, оскільки за змістом ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт майна може розглядатися без повідомлення власника майна виключно у випадку, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, яке не було тимчасово вилучене. Також слід зазначити, що прокурором у клопотанні не зазначені докази неможливості їх з`ясування до клопотання не додані, що з урахуванням стислого строку розгляду клопотання, передбаченого ч.1 ст.172 КПК України, фактично унеможливлює виконання слідчим суддею вимог Закону, повідомлення власників (володільців) вказаного майна про судовий розгляд та розгляду клопотання у встановлений КПК України строк.
Крім того слід зазначити, що відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Також слід зазначити, що ст.171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Відповідно до вимогч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Аналіз вище зазначеної норми закону свідчить, що Кримінальним процесуальним кодексом України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
При цьому, вищевказаних вимог прокурором дотримано не було, оскільки зі змісту клопотання не вбачається чіткого переліку кількості деревини у вигляді зрізаних стовбурів дерев та їх довжини, на які необхідно накласти арешт. Вказівка у клопотанні на загальний обсяг деревини, свідчить про неконкретизованість клопотання, яке за таких обставин підлягає обов`язковому уточненню.
Також, ст.171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Серед всього іншого зазначено, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути вказано підстави і мету відповідно до положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Тобто, у клопотанні про арешт майна, прокурор повинен чітко вказати мету зазначену в законі та довести необхідність арешту саме з цією метою. Даних вимог закону прокурором не дотримано.
Також слід зазначити, що відповідно до копії постанови про визнання та приєднання до провадження речових доказів від 10.07.2021 року, слідчий визнав в якості речових доказів деревину породи «ясен», «дуб» та «клен», розпиляну на чурбаки об`ємом 4,34 м.куб, при цьому вказана постанова не містить чіткого переліку деревини (кількості, довжини), яку слідчий визнав речовим доказом, яка в такому випадку не є належним документом на підтвердження обґрунтування доводів клопотання, в частині визнання майна речовими доказами.
Таким чином клопотання прокурора не відповідає вимогам п.1 ч.2 ст.171 КПК України.
Відповідно ч. 3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна, не може бути розглянуто по суті та підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7,171,172,309,372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя