Справа № 754/6437/21
У Х В А Л А
Іменем України

27 квітня 2021 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 в присутності підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005475 від 8 грудня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України відносно підозрюваного

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тбілісі, грузина, громадянина Грузії, з середньою освітою, офіційно не працюючого, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого (зі слів),

В С Т А Н О В И В:

26 квітня 2021 року слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , подано до суду клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_6 підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України у кримінальному провадженні №0005475 від 8 грудня 2020 року.

Згідно клопотання та додатків до нього, ОСОБА_6 07.12.2020 року приблизно о 22 год. 00 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Червоноткатська, 46-Г, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків вступив у словесну сварку з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у ході якої у Сохашвілі Шалви виник злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом на спричинення тілесних ушкоджень, предметом схожим на ніж наніс ОСОБА_9 удар в область грудної клітини, чим спричинив ОСОБА_9 тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітки зліва з пошкодженням міжреберної артерії та верхньої долі лівої легені (згідно клінічним даним, рана розташована в 7-му міжреберрі по середньо-ключичної лінії, розмірами 2,5x1,5 см., рановий канал спереду до заду, знизу у верх, в 6-му міжреберрі проникає в плевральну порожнину, частково пересікаючи нижній край 6-го ребра), яке ускладнилось лівобічним гемопневмотораксом, що за критерієм судово-медичного визначення ступеню тяжкості відноситься до ТЯЖКОГО тілесного ушкодження.

09.12.2020 року ОСОБА_6 слідчим повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України

10.12.2020 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

29.01.2021 року виконувачем обов`язків керівника Київської місцевої прокуратури № 3 міста Києва строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3 (трьох) місяців, тобто до 09.03.2021 року.

29.01.2021 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування до 09.03.2021 року.

03.03.2021 року слідчим виконано вимоги ст. 290 КПК України та повідомлено потерпілим, захисникам та підозрюваним про завершення досудового розслідування, відкрито та надано доступ до матеріалів досудового розслідування.

05.03.2021 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_8 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 03.05.2021 року включно.

14.04.2021 року підозрюваному ОСОБА_8 було надано доступ до матеріалів досудового розслідування за участю перекладача ОСОБА_10 , однак останній відмовився при двох понятих від ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0005475 від 08.12.2020 за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
15.04.2021 року слідчим Деснянського УП ГУНП у м. Києві за погодженням прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва до Деснянського районного суду міста Києва було подано клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0005475 від 08.12.2020, однак розгляд вказаного клопотання було відкладено на 14 год. 00 хв. 30.04.2021 у зв`язку з хворобою захисника ОСОБА_11 .
Клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 обґрунтовується тим, що строк тримання останнього закінчується 03 травня 2021 року, однак завершити ознайомлення захисника з матеріалами досудового розслідування, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, скерувати його до суду, неможливо.

Слідчий в обґрунтування клопотання посилається на наявність ризиків того, що ОСОБА_8 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Наявність вказаних ризиків слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, усвідомлюючи тяжкість вчиненого, перебуваючи на волі, може здійснити спроби переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Крім того, може здійснювати будь-які спроби з метою перешкоджання здійснювати досудове розслідування з метою затягування строків та перешкоджанню встановлення об`єктивності.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваній копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України та ч. 3 ст. 199 КПК України.

Прокурор в суді підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити за наведених в ньому підстав.

Захисник, якого підтримав підозрюваний ОСОБА_8 , просив відмовити в задоволенні клопотання з підстав його необґрунтованості, не доведеності слідчим та прокурором наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та просив змінити підозрюваному запобіжний захід на домашній арешт.

Вислухавши учасників розгляду клопотання, дослідивши матеріали клопотання та додатки до нього, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

29.01.2021 року виконувачем обов`язків керівника Київської місцевої прокуратури № 3 міста Києва строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3 (трьох) місяців, тобто до 09.03.2021 року.

Слідчий в своєму клопотанні просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваний ОСОБА_8 на 60 днів, без визначення застави для надання можливості виконання вимог ст. 290 КПК України.

Так, 03 березня 2021 року потерпілому, підозрюваному у кримінальному провадженні та його захиснику повідомлено про завершення досудового розслідування, відкриття матеріалів та надано (забезпечено) до них доступ, у відповідності до вимог ст. 290 КПК України. У відповідності до ч. 5 ст. 219 КПК України, строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження не включається у строк досудового розслідування.

Станом на день розгляду клопотання, вимоги ст. 290 КПК України не виконані.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним, про це зазначено в рішеннях ЄСПЛ за скаргою № 12369 від «26» червня 1991 року по справі «Латальє проти Франції».
Відповідно до частини 5 статті 132 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 184 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу має містити виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.
Отже, ризик переховуватись від органу досудового розслідування, суду не підтверджується доказами (припущення), оскільки в клопотанні відсутнє посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, зазначений ризик обґрунтовується лише тяжкістю злочину, в якому підозрюється ОСОБА_8 , що в контексті практики ЄСПЛ є неприпустимим.
Прокурор в судовому засіданні довів обставини, передбачені п. 1, п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставини, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Враховуючи те, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється органом досудового розслідування у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, однак враховуючи те, що прокурором не доведено недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи особу підозрюваного, який раніше не судимий, має визначене місце проживання в м. Києві, до підозрюваного застосовується більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено в клопотанні, а саме у вигляді домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
В результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, потерпілого та інших підозрюваних в даному кримінальному провадженні.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 195, 196, 309, 369-372 КПК України,
У Х В А Л И В:
Відмовити в застосуванні до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у виді домашнього арешту на строк 2 місяці, звільнивши його негайно з-під варти в залі суду.
Заборонити ОСОБА_8 , 26 травня 1988 року відлучатись з квартири АДРЕСА_3 цілодобово.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 обов`язки протягом часу до 27 червня 2021 року прибувати за кожною вимогою до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, прокурора; не спілкуватись з свідками, потерпілим та іншими підозрюваними в даному кримінальному провадженні, окрім як в присутності слідчого, прокурора чи суду; здати на зберігання слідчому, якому доручене проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу слідчого судді передати через слідчого до органів внутрішніх справ для виконання за місцем проживання підозрюваного.
Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя: ОСОБА_1