1Справа № 335/9156/20 1-кс/335/1035/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2021 рокум. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя
у складі: головуючого суддіОСОБА_1
за участю секретаря судового засіданняОСОБА_2
прокурораОСОБА_3
слідчогоОСОБА_4
захисникаОСОБА_5
підозрюваногоОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду заяву захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 від розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000174 від 29.04.2020,

ВСТАНОВИВ:

15.02.2021 під час судового засідання з розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000174 від 29.04.2020 захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 заявив відвід слідчому судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 .
Зазначена заява в порядку ст. 35 КПК України передана в провадження судді ОСОБА_1 .
У судовому засіданні з розгляду зазначеного відводу адвокат ОСОБА_5 свою заяву підтримав та зазначив, що підставою відводу слідчого судді є п.п. 3,4,5 ч.1 ст.75 КПК України. На думку заявника, існують сумніви в неупередженості слідчого судді виходячи із того, що чоловік судді проходить службу в управлінні стратегічних розслідувань в Запорізькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, працівники якого приймають участь у досудовому розслідуванні. Захисник не виключає участь чоловіка слідчого судді у процесуальних діях в цьому кримінального провадження, у тому числі у проведенні негласних слідчих дій, що може свідчити про упередженість слідчого судді. Крім того, вказав, що інші клопотання слідчого у цьому провадженні були направлені на адресу суду поштою і надійшли до суду 12.02.2021 о 10:57 під час робочого часу, однак були зареєстровані канцелярією суду після 16 години. На думку захисника зазначене викликає сумніви в безсторонності слідчого судді, яка також є головою суду і здійснює керівництво організацією роботи канцелярії суду. Крім того, на необ`єктивність та упередженість судді ОСОБА_7 вказує також і те, що 12.02.2021 слідчим суддею було розглянуто клопотання про обрання запобіжного заходу. Після виходу слідчого судді з нарадчої кімнати нею було проголошено резолютивну частину ухвали та повідомлено про час проголошення повного тексту ухвали. Проте, у призначений час слідчим суддею зазначена ухвала проголошена не була. Крім того, на думку заявника скарга передана слідчому судді ОСОБА_7 з порушенням встановленого ст. 35 КПК України порядку. А тому на підставі ст. 75 КПК України заявник просить суд відвести слідчого суддю ОСОБА_7 від розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000174 від 29.04.2020.
У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 заяву захисника про відвід слідчого судді ОСОБА_7 підтримав у повному обсязі. Зазначив, що на його думку працівники канцелярії суду навмисно відтермінували реєстрацію клопотань, у яких містилось його ім`я, для того щоб зареєструвати їх після закінчення робочого дня 12.02.2021 і виключити участь в авторозподілі клопотань інших суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя. Вважав, що голова суду контролює роботу працівників канцелярії суду, що виключає її неупередженість та об`єктивність.
У судовому засіданні прокурор та слідчий проти задоволення заяви заперечували та вказали, що будь яких фактичних даних, які б підтверджували упередженість слідчого судді заявником суду не надано. Відвід захисника ґрунтується на припущеннях. Клопотання слідчих реєструються в порядку черговості їх надходження на адресу суду. Час реєстрації клопотань залежить від кількості клопотань, що надійшли в канцелярію. Реєстрація клопотань працівниками канцелярії суду після закінчення робочого часу не може свідчити про упередженість судді, якого визначено у відповідності до приписів КПК України.
Заслухавши думку заявника відводу, підозрюваного, прокурора, слідчого, дослідивши матеріали заяви, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до частини 1 статті 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Неупередженість суду є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, з метою дотримання якої учасники судового провадження наділені правом заявити відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК України повинен бути вмотивованим.
Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі за текстом - ЄСПЛ).
В пункті 104 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) від 27.05.2013 зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), від 24.02.1993, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).
Аналогічно в пункті 66 рішення ЄСПЛ у справі «Бочан проти України» (заява №7577/02) від 03.05.2007 зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є довіра, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.
В пункті 50 рішення ЄСПЛ в справі «Білуха проти України» (заява №33949/02) від 09.11.2006 зазначено, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду резюмується, поки не надано доказів протилежного.
Отже, для вирішення питання щодо відводу судді або складу суду необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника про недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).
Перелік підстав, за наявності яких особами, які беруть участь в кримінальному провадженні, може бути заявлено відвід судді, визначений частиною 1 статті 75 КПК, а саме: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Доводи захисника про те, що служба чоловіка слідчого судді ОСОБА_7 в управлінні стратегічних розслідувань в Запорізькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України та ймовірну можливість його участі у даному кримінальному провадженні ґрунтуються на припущеннях, не підтверджені жодним доказом. За умови відсутності заінтересованості члена сім`ї судді в результаті провадження сам лише факт проходження зазначеним членом сім`ї служби в органі досудового розслідування не виключає участь слідчого судді у кримінальному проваджені.
Щодо доводів заявника стосовно порушення встановленого частиною третьою ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді суд зазначає наступне.
Частиною 1 ст. 35 КПК України передбачено, що у суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді.
У відповідності до ч. 3 ст. 35 КПК України визначення слідчого судді для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді слідчого судді для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.
Правове регулювання відносин, пов`язаних із функціонуванням автоматизованої системи документообігу суду (далі за текстом АСДС) здійснюється Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (далі за текстом Положення).
Пунктом 1 розділу VI Положення передбачено, що вхідна кореспонденція, в тому числі процесуальні документи, приймається і опрацьовується користувачами АСДС відповідно до їх функціональних обов`язків та реєструється в АСДС в день її надходження.
У відповідності до п. 6 Положення первісний розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку їх надходження до суду (реєстрації) в наступній послідовності: 1) формується список компетентних суддів для розгляду конкретної справи; 2) для компетентних суддів розраховуються коефіцієнти навантаження;3) із числа компетентних суддів з урахуванням встановлених коефіцієнтів навантаження здійснюється випадковий вибір судді (судді-доповідача); 4) на підставі результатів проведеного автоматизованого розподілу проводиться коригування коефіцієнтів фактичного та середньозваженого навантаження суддів; 5) у разі визначення судді-доповідача проводиться визначення суддів, що входять до складу постійної колегії.
Для кожного автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження формується список компетентних суддів шляхом виключення з повного штатного списку суддів відповідного суду тих, які не можуть брати участь в розподілі через відсутність необхідної спеціалізації або через об`єктивні обставини, визначені пунктами 4 та 5 Розділу VIII цього Положення.
Згідно п. 1.4.9 Положення збори суддів відповідного суду мають визначені цим Положенням повноваження щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи.
Порядок використання автоматизованої системи документообігу в Орджонікідзевському районному суді м. Запоріжжя, який забезпечує об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ між суддями з додержанням принципів випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ, з урахуванням завантаженості кожного судді (збалансованого навантаження), визначається Засадами використання автоматизованої системи документообігу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя (далі за текстом Засади), затвердженого Рішенням зборів суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 10.11.2020.
Пунктом 2.4.1 Засад визначено, що розподіл судових справ, які надійшли до суду протягом робочого тижня після закінчення робочого часу, у вихідні та неробочі дні, в які встановлено графік чергування суддів, з метою дотримання строків розгляду справ такої категорії, проводиться між суддями внесеними в графік чергування на визначений день відповідно до наказу голови суду або виконуючого обов`язки голови суду.
Відповідно до п. 2.4.9 Засад клопотання, подане в межах кримінального провадження, передається на розгляд слідчому судді, визначеному в порядку автоматизованого розподілу (за правилами розділу 2.3. «Розподіл судових справ між суддями» Положення про автоматизовану систему документообігу суду, в редакції Рішення Ради суддів України від 15.09.2016). Усі наступні клопотання (скарги), подані в межах цього ж кримінального провадження, передаються цьому ж слідчому судді як раніше визначеному шляхом використання функції АСДС «поєднання обліково-статистичних карток».
У разі відсутності раніше визначеного слідчого судді у кримінальному провадженні, при надходженні до суду клопотання в рамках цього ж кримінального провадження, воно підлягає повторному автоматизованому розподілу між слідчими суддями (за правилами розділу «Повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями» Положення про автоматизовану систему документообігу суду, в редакції Рішення Ради суддів України від 15.09.2016). Всі наступні клопотання в межах цього кримінального провадження передаються цьому ж слідчому судді як раніше визначеному шляхом використання функції АСДС «поєднання обліково-статистичних карток».
Особливості ведення табеля обліку робочого часу суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя визначені розділом 3 Засад.
В силу п. 3.2 Засад у випадку перебування судді у судовому засіданні більше 1 годин при завчасному попередженні керівника апарату суду, шляхом надання відповідної довідки (рішення зборів суддів від 05.08.2015) в автоматизованій системі встановлюється статус «Інше».
У зв`язку з тим, що станом на момент реєстрації клопотання слідчого про арешт майна 12.02.2021 робочий час в суді закінчився, АСДС було здійснено автоматизований розподіл справи за клопотанням слідчого між суддями згідно встановленого в суді графіку чергування суддів, тобто у суворій відповідності з приписами КПК України, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та Засад використання автоматизованої системи документообігу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя.
Таким чином, посилання адвоката на п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, як на підставу відводу слідчого судді ОСОБА_7 , не знайшли свого підтвердження та спростовуються відомостями з автоматизованої системи документообігу суду.
З огляду на нормативний зміст пункту п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України відвід судді може бути заявлений і з інших підстав, відмінних від перелічених у пунктах 1 - 3 частини першої цієї ж статті. У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.
Як на підставу для відводу слідчого судді, захисник посилається на обставини, наявність яких для відводу судді підлягають доведенню.
Доводи захисника та підозрюваного, про те що суддя, який обіймає адміністративну посаду голови суду, керує працівниками канцелярії та може впливати на здійснення ними реєстрації вхідної кореспонденції, спростовуються вищезазначеними приписами Положення про автоматизовану систему документообігу суду та Засад використання автоматизованої системи документообігу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, приписами Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. 155 якого передбачено, що організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату. В апараті суду утворюється канцелярія, яка щоденно протягом робочого часу суду забезпечує прийняття та реєстрацію документів, що подаються до відповідного суду. Канцелярія також виконує інші завдання, визначені положенням, затвердженим керівником апарату відповідного суду.
Заявником не наведено фактів прояву слідчим суддею ОСОБА_7 поведінки, яка б свідчила про її упередженість чи небезсторонність при розгляді даного клопотання, а заява містить лише необґрунтовані припущення захисту про існування відповідних обставин, не підтверджені належними і допустимими доказами.
Отже, аргументи, якими захисник ОСОБА_5 мотивує заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_7 , не викликають обґрунтованих сумнівів у її об`єктивності та неупередженості.
Дослідивши зміст заяви про відвід слідчому судді ОСОБА_7 , заслухавши думки осіб, які беруть участь у проваджені, суд приходить до висновку про відсутність підстав для відводу слідчого судді, зазначених в статті 75 КПК України, внаслідок відсутності доказів порушення суддею суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності.
Керуючись ст. ст. 75, 81 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 від розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000174 від 29.04.2020, залишити без задоволення.
Ухвала окремо оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлено 18.02.2021.

Суддя ОСОБА_1