ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/460/21 Справа № 202/1340/21 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2021 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:
головуючого судді-доповідача ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 02 березня 2021 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000149 стосовно
ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпропетровську, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -
за участю:
прокурора ОСОБА_8
підозрюваного ОСОБА_7
захисника ОСОБА_6
В С Т А Н О В И В:
Обставини, встановлені рішенням слідчого судді, короткий зміст оскарженого рішення.
Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 02 березня 2021 року задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , погоджене з прокурором ОСОБА_8 та застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, 06:20 годин 28 квітня 2021 року, з визначенням застави у розмірі 90 800 грн. 00 коп. та покладенням відповідних обов`язків.
Згідно з оскарженою ухвалою ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні вогнепальної зброї, бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
При розгляді клопотання слідчий суддя дійшов висновку, про доведеність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, таких як переховування від органу досудового розслідування та суду, оскільки останній усвідомлюючи про невідворотність настання покарання за злочин, у вчиненні якого він підозрюється, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінальне правопорушення чи продовжити вчинення правопорушення у якому підозрюється.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальненні доводи особи, яка її подала.
В апеляційній скарзі захисник просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати до нього домашній арешт.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги захисник посилається на те, що суд як підставу для обрання такого запобіжного заходу, зазначив тільки тяжкість підозри, оголошеної ОСОБА_7 , свій висновок про можливість впливу на свідків суд взагалі не мотивував жодним чином, як і сторона обвинувачення не надала жодного доказу в підтвердження його існування. Також зазначає про фальсифікацію доказів у справі, про що свідчить невідповідність між матеріалами, які надані суду і матеріалами, які направлені на експертизу, а також невідповідність даних протоколу обшуку і та висновків експерта від 01.03.2021 року, яка була проведена позачергово протягом 8 годин. Посилається, на невідповідність часу фактичного затримання підозрюваного, оскільки обшук почався о 6 год. 21 хв., а затримання та огляд о 21 год. 10 хв. Посилаючись на вищевикладене, захисник вважає підозру необґрунтованою, а заявлені прокурором ризики, не доведеними.
Позиції учасників судового провадження.
В судовому засіданні захисник та підозрюваний підтримали апеляційну скаргу захисника і з підстав, викладених у скарзі, просили її задовольнити, вважали ухвалу слідчого судді необґрунтованою, просили її скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника, її доводи вважав безпідставними, а ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою і просив залишити її без змін.
Мотиви апеляційного суду.
Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, застосування запобіжного заходу є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.
Частина 2 статті 177 КПК України передбачає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Положеннями ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Під час апеляційного перегляду оскарженого судового рішення встановлено, що при обранні запобіжного заходу ОСОБА_7 слідчим суддею ці вимоги процесуального закону були дотримані в повній мірі.
Так, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, при цьому обставини, що дають підстави підозрювати його у вчиненні вищезазначеного кримінального правопорушення, підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання, зокрема протоколом обшуку за місцем проживання підозрюваного та висновками експертів № СЕ-19/104-21/6877-БЛ та СЕ-19/104-21/6880-Д віж 01.03.2021 року, відповідно до яких, предмет вилучений під час обшуку є вогнепальною зброєю, на якому залишений слід пальця руки, який належить підозрюваному.
Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відповідності до вимог ст. ст. 193, 194 КПК України, вислухав доводи учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчого.
Розглядаючи питання обґрунтованості підозри, колегія суддів зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Фокс, Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Таким чином, доводи захисника щодо недоведеності обґрунтованості підозри у вчиненні інкримінованого йому злочину, спростовуються матеріалами провадження. Також, апеляційний суд приймає до уваги, що не можна ставити питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою, до того ж при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого та висновки слідчого судді на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, апеляційний суд доходить висновку, що слідчий суддя правильно встановив доведеними ризики, передбачені п. п. 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість впливу на свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Таким чином, доводи апеляційної скарги захисника щодо відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є необґрунтованими, оскільки зазначені ризики вказані у клопотанні слідчого знайшли своє підтвердження під час розгляду клопотання.
В той же час, суд апеляційної інстанції вважає недостатньо обґрунтованими твердження сторони обвинувачення та висновки слідчого судді про існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки як слідує з відповіді ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)» підозрюваний ОСОБА_7 11 березня 2021 року звільнений з-під варти під заставу. При цьому, перебуваючи не під вартою ОСОБА_7 більше двох тижнів, не ухилився від суду, з`явився в судове засідання. Будь-якої інформації про ухилення від органу досудового розслідування або прокурора, апеляційному суду стороною обвинувачення не надано.
Разом з тим, зазначена обставина не є підставою для скасування ухвали слідчого судді, оскільки рішення слідчого судді про тримання ОСОБА_7 під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу є законним та обґрунтованим.
Відповідно до положень чинного Кримінального процесуального кодексу України, запобіжний захід застосовується з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням існуючим ризикам. Запобіжний захід має відповідати тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого особа підозрюється, а також бути співмірним з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного.
При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя врахував вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, а також дані про особу підозрюваного, який не має стійких соціальних зв`язків, офіційного місця роботи, що він раніше притягувався до кримінальної відповідальності.
З урахуванням наведеного, а також враховуючи початковий етап досудового розслідування, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді про те, що запобіжний захід є необхідним для забезпечення належної поведінки підозрюваного та дієвості кримінального провадження щодо нього.
Отже, порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді не вбачається, обраний судом запобіжний захід щодо підозрюваного відповідає вимогам ст. ст. 177, 178, 183 КПК України, тому колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою, вмотивованою і такою, що не підлягає скасуванню, тому в задоволенні вимог апеляційної скарги захисника ОСОБА_6 слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 182, 183, 193, 194, 405, 407, 422 КПК, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 02 березня 2021 року стосовно ОСОБА_7 за ч. 1 ст. 263 КК України, залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Судді:

____________________ ____________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4