Справа №639/2612/21
Провадження №1-кс/639/767/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000117 від 18.04.2021 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000117 від 18.04.2021 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.
Клопотання обґрунтоване наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.04.2021 до ЧЧ надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 17.04.2021, близько 17 год. 47 хв. за адресою: Харківській район м. Харків, Нетеченська набережна, 21, на автодорозі екіпаж поліції 3103 виявив у водія автомобіля AUDI A6 н.з. НОМЕР_1 , ознаки підробки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу.

17.04.2021 у період часу з 18 год. 40 хв. до 18 год. 00 хв. слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області було проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, Нетеченська набережна, 21, під час якого було вилучено свідоцтво про реєстрацію т/з серії НОМЕР_2 з ознаками підробки.
Згідно електронного рапорту співробітників УПП в Харківській області ДПП, при перевірці наданого водієм ОСОБА_4 свідоцтва про реєстрацію т/з серії НОМЕР_2 ,встановлено, що воно візуально має ознаки такого, що виготовлено не друкарським шляхом, а також за базою «ІПНП» було встановлено, що з номерним знаком НОМЕР_1 , який встановлено на автомобілі AUDI A6, на територію Україну заїжджав інший автомобіль - Opel Omega.

За даним фактом 18.04.2021 було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, відомості внесені до ЄРДР за 0000117 від 18.04.2021.
Водій, гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , пояснив, що приблизно в березні 2020 року він, у незнайомої особи, через інтеренет-сервіс «ОЛХ» придбав автомобіль AUDI A6 н.з. НОМЕР_1 .

Вилучене в ході проведення огляду свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , 19.04.2021 року дізнавачем СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП України в Харківській області визнане речовим доказом.
Метою накладення арешту є збереження речових доказів.
Власником вилученого майна є ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
Таким чином, повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також з метою проведення ряду судових експертиз, з метою збереження речових доказів, прокурор приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.
Відповідно до ч.2 ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом наркотичних речовини; предмети набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази, з метою збереження речових доказів, у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

Власник майна надав заяву про розгляд клопотання без його участі, проти задоволення клопотання прокурора не заперечував.

Прокурор надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив слідчого суддю клопотання задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків .

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 19.04.2021 року вказані речі визнані речовими доказами у справі.
Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Слідчим доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,; майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.
Отже, необхідно накласти арешт на вилучене 17.04.2021 року під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_2 , майно.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0000117 від 18.04.2021 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, арешт на майно, вилучене під час проведення огляду 17.04.2021 року за адресою: м. Харків, Нетеченська набережна, 21, а саме на: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , фактичним власником яко7го є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Місцем зберігання вказаного майна визначити камеру схову ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області (м. Харків, пр. Любові Малої, буд. 45).

Виконання ухвали покласти на дізнавача та/або прокурора по кримінальному провадженню № 0000117 від 18.04.2021 року.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні при оголошенні ухвали у той же строк після отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1