Справа № 459/845/21 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/378/21 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
з участю секретаря ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6 ,
адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 22 березня 2021 року про обрання запобіжного заходу вигляді тримання під вартою із визначенням застави,
в с т а н о в и л а :

вищезгаданою ухвалою клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу задоволено, застосовано стосовно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, починаючи з 20 березня 2021 року до 18 травня 2021 року.

Визначено розмір застави у 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 136200 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Роз`яснено підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення застави, має бути наданий прокурору. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, прокурор має негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_8 з-під варти та повідомити усно і письмово Червоноградський міський суд Львівської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави на ОСОБА_8 покладено наступні обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; за наявності, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання ОСОБА_8 покладених на нього обов`язків та якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, заставу буде звернуто в дохід держави.

Згідно ухвали слідчого судді 22 квітня 2021 року слідчий Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, у якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 22 березня 2021 року адвокат ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та ухвалити нову ухвалу якою обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Подану апеляційну скаргу мотивує тим, що обраний запобіжний захід є занадто суворим для підозрюваного, висновок суду не відповідає фактичним обставинам кримінального правопорушення.

Зазначає, що в даному кримінальному провадженні є підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або застави в значно меншому розмірі.

Зазначає, що слідчим суддею не достатньо враховано норми ст. 177, ст. 370 КПК України та конкретні обставини даного кримінального провадження, не в достатні мірі надано оцінку особі підозрюваного, ухвала слідчого судді винесена з порушенням норм КПК України та європейського права.

Повідомляє, що жоден з ризиків передбачених ст. 177 КПК України слідчим та прокурором не доведено.

Зазначає, що ОСОБА_8 має постійне місце проживання, має міцні соціальні зв`язки, є особою молодого віку, раніше не судимий, до кримінальної відповідальності притягається вперше, у нього відсутній паспорт для виїзду за кордон, не має наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду, не має наміру впливати на свідків та потерпілого.

Зазначає, що прокурором в судовому засіданні не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не зможе запобігти ризикам передбаченими в 177 КПК України.

Звертає увагу, що розмір застави визначений слідчим суддею є завідома непомірним для підозрюваного та він є необґрунтованим та завищеним.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника підозрюваного на підтримку апеляційної скарги, виступ прокурора на заперечення апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Частиною 1 ст. 404 КПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Колегія суддів вважає, що зазначені вимоги слідчим суддею належно дотримані.
З матеріалів кримінального провадження встановлено, що в провадженні Червоноградського РВП ГУ НП Львівської області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000101 від 20 березня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
20 березня 2021 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.289 КК України.
Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_8 , у відповідності до вимог ст. ст. 193,194 КПК України вислухав доводи учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчого, і дійшов вмотивованого висновку про необхідність застосування щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, а наявність обґрунтованої підозри підтверджується письмовими доказами, зібраними під час досудового слідства, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події від 20 березня 2021 року (поблизу гаражного кооперативу), протоколом огляду місця події від 20 березня 2021 року (у приміщенні ОСОБА_10 ), протоколами допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 , протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України, та іншими матеріалами кримінального правопорушення.
Перевіряючи доцільність обрання запобіжного заходу у виді тримання підозрюваного під вартою та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що суд дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу підозрюваного.
Згідно з наданими стороною обвинувачення даними ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України. Наведене, а також те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк до 8 років з конфіскацією майна об`єктивно свідчить про наявність ризиків того, що підозрюваний може ухилятися від кримінальної відповідальності та протидіяти слідству. Крім цього, ОСОБА_8 може продовжувати свою злочинну діяльність, чинити тиск на потерпілих та свідків, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може вчинити інші кримінальні правопорушення, а запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо.
З урахуванням фактичних обставин підозри, характеру вчинення інкримінованого правопорушення, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що саме внаслідок суспільної небезпечності таких дій є об`єктивні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від правоохоронних органів та суду, що в свою чергу призведе до порушення розумних строків досудового слідства, а також належне дотримання сторонами їх процесуальних прав та обов`язків.
Зазначене вказує на неможливість в даному конкретному випадку застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.
З огляду на наведене, необґрунтованими є доводи апеляційної скарги про те, що прокурором та слідчим не доведено ризиків передбачених ст. 177 КПК України.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана особа може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною особою зазначених дій.
При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрювана особа обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
За таких обставин доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не ґрунтуються на наявних матеріалах провадження.
Наведене, не спростовує доводів обґрунтованості підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому правопорушення, а його належна процесуальна поведінка може бути врахована в подальшому, в тому числі й при призначенні покарання.
Інші доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують.
Частиною 4 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбаченихст.177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Крім того, виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь яким чином перешкоджати становленню істини у кримінальному провадженні.
Так, визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховував особу підозрюваного, його майновий стан та матеріальне становище, а також вірно дійшов висновку, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.
З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції про те, що запобіжний захід тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 136200 гривень забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_8 покладених на нього процесуальних обов`язків.
Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції не встановлено.
За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому колегія суддів не вбачає підстав для її скасування.
Керуючись ст. ст.404,405,407,418,419,422 КПК України, колегія суддів
п о с т а н о в и л а:
.
ухвалу слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 22 березня 2021 року залишити без змін , а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 - без задоволення.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення.
Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4 /