ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

У Х В А Л А
про арешт тимчасово вилученого майна
30 липня 2021 року м. Фастів Київської області
Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 ,
Клопотання надійшло до суду 22.07.2021 та відповідає вимогам ст.167,171 КПК України.
З матеріалів клопотання вбачається, що 18.06.2021 до чергової частини Фастівського РУП ГУ НП в Київській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, шо перід часу з 21 год. 00 хв. 17.06.2021 до 09 год.20 хв. 18.06.2021 невідома особа з будинку за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом розбиття скла вікна вчинила крадіжку телевізора марки "Samsung", м`ясорубки марки "Zelmer" та водяного насоса марки «Каштан», спричинивши ОСОБА_4 матеріальних збитків.
В ході проведення досудового розслідування було встановлено, що до даного кримінального правопорушення може причетний гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 .
29.07.2021 ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції вібраційний електронасос марки «Каштан- 2П» світло-чорного кольору ТУ 25.7528.0017-89, який з його слів був викрадений з домоволодіння за вищевказаною адресою.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про день розгляду клопотання повідомлений належним чином, до канцелярії суду подав письмову заяву про розгляд справи вйого відсутності.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Відповідно до ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту вилучених грошових коштів є забезпечення їх збереження як речових доказів.
На даний час, у слідства є достатньо підстав вважати, що вилучені предмети містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Зважаючи на те, що вилучене майно, яке містить на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, тому з метою збереження речових доказів, слід накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, тому є достатні підстави для задоволення поданого клопотання.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.167,170-173 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Ухвала може бути оскаржено до Київського апеляційного суду в порядку статті 310 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1