УХВАЛА
Єдиний унікальний номер №446/1323/20
Провадження №1-кс/943/130/2021
28 квітня 2021 року м. Буськ
Слідчий суддя Буського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Буську скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого відділу Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви про злочин від 21 липня 2020 року, -
відповідно до ухвали Львівського апеляційного суду від 15 березня 2021 року до Буського районного суду Львівської області надійшли матеріали вищевказаної скарги ОСОБА_3 від 24.07.2020 року з мотивів наведених у ній. У поданій скарзі заявник просить суд визнати протиправну бездіяльність слідчого відділу Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви про злочин від 21.07.2020 про події, які вчинені громадянином, котрий вважає себе суддею Кам`янка-Бузького районного суду ОСОБА_4 , що мають ознаки складу злочину, передбаченого ст. 396 КК України (приховування злочину), а також зобов`язати слідчий відділ Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області внести вказані відомості до ЄРДР і розглянути в порядку ст.ст. 214-217 КПК України. В обгрунтування поданої скарги ОСОБА_3 покликається на те, що 21 липня 2020 року він звернувся із вищевказаною заявою на дії судді до слідчого відділу Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області, що підтверджується талоном-повідомленням № 3971 за ЄО. Проте вказана заява про злочин не була внесена до ЄРДР, що є порушенням вимог статей 214-217 КПК України, а тому вважає свої права порушеними та просить подану скаргу задовольнити.
Скаржник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, незважаючи на належне повідомлення його про час і місце судового засідання, направивши письмову заяву від 25.04.2021 року, в якій просить розгляд скарги проводити без його участі.
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, незважаючи на їх повідомлення про час і місце судового засідання. Проте, в силу вимог ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Дослідивши доводи скаржника та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запровадженні механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді, полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.
Статтею 303 КПК України визначено перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження, у тому числі, визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Зазначений перелік є вичерпним та більш широкому тлумаченню не підлягає.
У відповідності до вимог частини третьої статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно частини першої статті 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом (ст. 2 КК України).
Відповідно до статті 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.
Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.
Системний аналіз положень наведених норм законодавства свідчить про те, що підставами для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, підтверджують реальність конкретної події злочину, яка має бути очевидною і не викликати сумнівів. Тобто сама заява (повідомлення) про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей до ЄРДР та для початку досудового розслідування і вказана заява (повідомлення) має містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Відповідно до пункту 2 глави 1 Розділу ІІ «Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення кримінального правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, що підтверджують реальність конкретної події такого (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.
Системний аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні і такі заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Однак, як убачається зі змісту поданої скарги та долучених до неї матеріалів, що 21 липня 2020 року ОСОБА_3 звернувся із заявою про кримінальне правопорушення до слідчого відділу Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області, що підтверджується талоном-повідомленням №3971 за ЄО, оскільки 01.07.2020 року в заявника виник конфлікт з охороною Кам`янка-Бузького районного суду. Натомість, подана скарга не містить об`єктивних обставин, які дійсно свідчать про ознаки злочину та підтверджують реальність конкретної події злочину.
В силу приписів частини другої статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Ураховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 214, 303, 304, 306, 307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого відділу Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви про злочин від 21 липня 2020 року.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не подано, а у разі її подання, після закінчення розгляду справи судом апеляційної інстанції, якщо ухвалу залишено без змін.
Повний текст ухвали проголошено та виготовлено: 28.04.2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1