Провадження № 1-кс/761/6640/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання Прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3

про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання

підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Львів, українцю, не одруженому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 146, ч. 4 ст. 189, ч.4 ст.187, ч. 1 ст. 263 КК України, у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002610 від 22.08.2020, -

В С Т А Н О В И В:
19 березня 2021 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.146, ч.4 ст.189, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 22.08.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0002610.
Обґрунтовуючи подане клопотання прокурор вказує на те, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0002610 від 22.08.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.146, ч.4 ст.189, ч.4 ст.187, ч.1 ст. 263 КК України.
ОСОБА_5 29.08.2020 було затримано у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.
30 серпня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 189 КК України, а саме у вчиненні незаконного позбавлення волі та викраденні людини, з корисливих мотивів, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, а також у вимаганні, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, з погрозою насильства над потерпілим.
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 01.09.2020 до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 27.10.2020, включно.
22 жовтня 2020 року ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком до 18.12.2020.
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 14.12.2020 до підозрюваного ОСОБА_5 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, строком до 28.02.2021.
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 25.02.2021 до підозрюваного ОСОБА_5 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, строком до 25.03.2021.
19 лютого 2021 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчинення злочинів, передбачених ч.3 ст.146, ч.4 ст.189, ч.4 ст.187, ч.1 ст. 263 КК України.
Одночасно на підозрюваного ОСОБА_5 ухвалою суду покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Отже, прокурор вказує, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.146, ч.4 ст.189, ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України.
Строк дії ухвали слідчого судді про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту закінчується 25.03.2021, однак закінчити досудове розслідування до вказаної дати неможливо.
Враховуючи викладене, прокурор просить суд змінити запобіжний захід ОСОБА_5 із домашнього арешту на особисте зобов`язання, при цьому вказаний захід є достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Наявність ризиків, передбачених у ст.177 КПК України обґрунтовується характером вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними доказами в ході розслідування кримінального провадження.
Зазначаючи про наявність ризиків та необхідність запобіжного заходу у вигляді особистоого зобов`язання, прокурор зазначає:
- переховування від органу досудового розслідування та/або суду, що обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні зухвалих злочинів скоєних за попередньою змовою групою осіб, за один з яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності;
- вплив на потерпілого, свідків та перешкоджання в кримінальному провадженню іншим чином, обґрунтовується тим, що потерпілий, свідки у судовому засіданні не допитані, проте їх місце проживання та анкетні дані ОСОБА_5 , відомі, а тому ОСОБА_5 , може незаконно впливати на них, примусити змінити показання з метою уникнення кримінальної відповідальності. Також ОСОБА_5 , може обговорювати способи зміни показань та перешкоджання слідству, може впливати на інших підозрюваних, з якими ОСОБА_5 , підтримує дружні стосунки, що підтверджується показами інших підозрюваних;
- продовження вчинення кримінальних правопорушень, що обґрунтовується тим, що враховуючи обставини вчинення ОСОБА_5 , указаного тяжкого кримінального правопорушення за попередньою змовою групою осіб, у слідства є достатні підстави вважати, що останній може вчинити інші корисливо-насильницькі злочини, в тому числі щодо потерпілого ОСОБА_6 .
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.
Захисник ОСОБА_4 , у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчиненого кримінальних правопорушень підтверджуються долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 29.08.2020; протоколом обшуку від 29.08.2020 за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколом затримання ОСОБА_5 , за підозрою у вчиненні злочину у порядку ст. 208 КПК України; показаннями підозрюваного ОСОБА_5 , від 30.08.2020; показаннями підозрюваного ОСОБА_5 від 30.08.2020; показаннями підозрюваного ОСОБА_7 , від 30.08.2020; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з підозрюваним ОСОБА_7 ; показання підозрюваного ОСОБА_8 , від 30.08.2020; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_9 від 30.08.2020; іншими матеріалами кримінального провадження та речовими доказами в їх сукупності.
Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Так, відповідно до ст. 200 КПК України, у разі виникнення або існування істотних обставин, про які не було відомо прокурору, слідчому, останній за погодженням з прокурором вправі звернутися до слідчого судді з клопотанням про зміну раніше застосованого запобіжного заходу.

У силу ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК України ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Врахування зазначеного, а також тлумачення норм ст. ст. 177, 194 КПК у їх системному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо зміни запобіжного заходу оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення твердого переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать зазначені вище долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 , приходить до висновку, що причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, які долучені прокурором до матеріалів клопотання.

У ч. 5 ст. 9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, зокрема «Мамедова проти Росії» від 01.06.2006, містять положення відносно того, що посилання на тяжкість обвинувачень як головний чинник при оцінці ймовірності того, що підозрюваний переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім.

Згідно рішень ЄСПЛ у справі «Панченко проти Росії» ризик втечі не повинен оцінюватися тільки на підставі суворості покарання, яке може слідувати; «Бегчіев проти Молдови» - ризик втечі повинен оцінюватися в світлі таких факторів, як характер людини, його моральні принципи, наявність місця проживання і роботи, сімейні узи, будь-які інші зв`язки з країною, в якій ведеться його переслідування; справа «Ньюмейстер проти Австрії» - ризик втечі неминуче знижується з плином часу, проведеного в ув`язненні; «Ідалов проти Росії», «Гаріцкі проти Польщі», «Храіді проти Німеччини», «Іліжков проти Болгарії» - серйозність майбутнього покарання є релевантною обставиною при оцінці небезпеки втечі обвинуваченого, сама по собі тяжкість звинувачення не може служити виправданням тривалого попереднього ув`язнення, що також знайшло своє відображення в рішенні Конституційного Суду України від 08 липня 2003 року № 14-рп/2003.

Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність зміни застосованого до ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на особисте зобов`язання, який з урахуванням усіх обставин справи, на думку слідчого судді, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Керуючись частиною другою статті 376, статтями 2, 7, 115, 179, 193, 194, 196, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання Прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язків, визначених ч.5 ст.194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися з м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

У разі невиконання покладених на підозрюваного обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обов`язок виконання ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого у кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали визначити до 22 квітня 2021 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1