Справа № 128/945/21
УХВАЛА
Іменем України

05 квітня 2021 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , отримавши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про арешт, ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,

УСТАНОВИВ:

До Вінницького районного суду Вінницької області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про арешт, ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, в якому заявник просить скасувати арешт автомобіля, свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, ключа запалення до автомобіля, накладений ухвалою слідчого судді Літинського районного суду Вінницької області від 31.12.2020 (справа № 137/1746/20)у кримінальному провадженні № 0000212, внесеному до ЄРДР 29.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, та передати вказане майно ОСОБА_3 . Вказує, що внаслідок реорганізації Літинського ВП Калинівського ВП ГУНП України у Вінницькій області кримінальне провадження передано до слідчого відділення Відділу поліції № 3 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області, тому заявник звернувся до Вінницького районного суду Вінницької області.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав.

У главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.
Так, відповідно до положень п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).
Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування за аналогією із ч. 2 ст. 132 КПК України.
Зі змісту вказаного клопотання та доданих до нього документів вбачається, що досудове розслідування кримінального провадження, в рамках якого накладено арешт на майно, здійснювалося Літинським відділенням поліції Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області, яке на даний час реорганізовано, та кримінальне провадження передано до слідчого відділення Відділу поліції № 3 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області. Так, Відділ поліції № 3 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області розташований поза межами територіальної юрисдикції Вінницького районого суду Вінницької області, оскільки знаходиться за адресою: вул. Мечнікова, 7, м. Вінниця. Враховуючи місцезнаходження органу поліції, яким здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, в рамках якого накладено арешт на майно, суд вважає, що дане клопотання підсудне Вінницькому міському суду Вінницької області.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом, що передбачено ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно якої кожному ганартується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення

Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти заяви, клопотання, скарги, подані під час досудового розслідування, для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого, натомість регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Тому в даному випадку не можна керуватися положеннями ч. 1ст. 34 КПК України, оскільки з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК України, вона стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті, і не регламентує діяльність слідчого судді.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається слідчим суддею, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
Тому з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду даного клопотання, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульвано.
Виходячи з вищевикладеного, клопотання підлягає поверненню особі, яка її подала.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу заявника на те, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчогосудді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 9, 131, 132, 174, 303, 304, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах третьої особи, щодо майна якої вирішено питання про арешт ОСОБА_3 , про скасування арешту майна повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, яка його подала, разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчогосудді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно с. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя: