Провадження № 1-кс/742/495/21
Єдиний унікальний № 742/212/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2021 року м. Прилуки

Слідчий суддя Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Прилуки заяву адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про встановлення розумних строків досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000347 від 21.11.2020 року,-
в с т а н о в и в:

19.05.2021 року до Прилуцького міськрайонного суду надійшла заява адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про встановлення розумних строків досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000347 від 21.11.2020 року .
Заява мотивована тим, що Прилуцьким РВП ГУНП в Чернігівський області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000347, відомості щодо якого внесено до ЄРДР 21 листопада 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 158-3 КК України.

У витягу з ЄРДР відображено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Так, до Ічнянського ВП Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області з Ічнянського районного суду Чернігівської області надійшла ухвала суду від 16.11.2020 про внесення до ЄРДР відомостей щодо внесення до виборчої документації завідомо неправдивих даних, діючи в інтересах кандидата на посаду Ічнянського міського голови ОСОБА_6 , під час проведення виборів 25.10.2020 на території Ічнянської ОТГ.

Другим епізодом кримінального провадження 25 листопада 2020 року зареєстровано кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 158-3 КК України. Короткий виклад обставин: «До Ічнянського відділення поліції надійшла ухвала слідчого судді Ічнянського районного суду ОСОБА_7 №1-кс/733/249/20 за скаргою ОСОБА_8 про внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2. Ст. 158-3 КК України, щодо фальсифікації виборчої документації суб`єктом виборчого процесу - кандидатом на посаду Ічнянського міського голови ОСОБА_6 .

Третій епізод внесений до ЄРДР 07 грудня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 158-3 КК України. Короткий виклад: «07.12.2020 до Ічнянського ВП надійшла ухвала слідчого судді Ічнянського районного суду Чернігівської області ОСОБА_7 про примусове внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення - підбурювання ОСОБА_9 до підробки виборчої документації на виборах Ічнянського міського голови Прилуцького району Чернігівської області.

Згідно з п. 16-1 ч. 1 ст. 3 КПК України інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, - особа, стосовно якої (в тому числі щодо її майна) здійснюються процесуальні дії, визначені цим Кодексом.

Тобто, всі три епізоди, за фактом яких проводиться досудове розслідування, стосуються безпосередньо діючого Ічнянського міського голови Чернігівської області ОСОБА_6 . Всі процесуальні дії, визначені КПК України, здійснюються стосовно ОСОБА_6 , чим її права та законні інтереси обмежуються під час досудового розслідування, у тому числі пов`язані з виконанням обов`язків Ічнянського міського голови.

Як встановлено, 25 жовтня 2020 року дільничними виборчими комісіями проведено голосування з виборів Ічнянського міського голови Прилуцького району Чернігівської області.

Постановою ТВК від 07 листопада 2020 року ОСОБА_6 визнано обраною головою в єдиному одномандатному виборчому окрузі.

Зазначене рішення залишено в силі рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2020 року.

Постановою шостого апеляційного адміністративного суду від 13 листопада 2020 року рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2020 року залишено без змін.

Тобто, вже майже півроку ОСОБА_6 є законно обраною на посаду Ічнянського міського голови.

Проте, незважаючи на вищевикладене, органом досудового розслідування продовжується тиск по відношенню до ОСОБА_6 , спрямований на підрив її авторитету серед громади та відволікання від виконання основних функцій, що само по собі призводить до погіршення умов життя міста.

Права та інтереси ОСОБА_6 обмежуються вже на протязі півроку, хоча всі процесуальні дії можливо провести у більш короткі строки, щоб прийняти у кримінальному провадженні законне рішення.

В зв`язку з тим, що кримінальне провадження безпосередньо пов`язане з обранням ОСОБА_6 . Ічнянським міським головою, адвокатом

ОСОБА_10 , який представляє інтереси останньої, органу досудового розслідування скеровано адвокатський запит щодо надання завіреної заяви ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення, витяг з ЄРДР та копію ухвали Ічнянського районного суду від 01.12.2020 , на підставі якої зобов`язано внести відомості до ЄРДР. Проте слідчою ОСОБА_11 надано відповідь, що ОСОБА_6 в кримінальному провадженні немає ніякого статусу та відмовлено у наданні копій запитуваних документів. Все це також є безпосереднім обмеженням прав та інтересів ОСОБА_6 під час досудового розслідування.

Враховуючи викладене заявник просить, встановити органу досудового розслідування та прокурорам, які здійснюють процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000347 від 21.11.2020, для забезпечення виконання вимог розумного строку процесуальні строки досудового розслідування до 15 червня 2021 року.

В судове засідання адвокат ОСОБА_4 не з`явився хоча належним чином був повідомлений про час і місце розгляду справи проо причини неявки суд не повідомив.
Прокурор ОСОБА_12 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.
Враховуючи стислі строки розгляду даної категорії справ , належне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неодноразове задоволення клопотання про відкладення розгляду справи, слідчий суддя вважає, що розгляд справи можливий без участі заявника, оскільки такий розгляд не призведе до порушення прав заявника та забезпечить доступ останньому до правосуддя.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали заяви, приходить до наступного.
Слідчим суддею встановлено, що Прилуцьким РВП ГУНП в Чернігівський області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000347, відомості щодо якого внесено до ЄРДР 21 листопада 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 158-3 КК України.

06.06.2021 року прокурором Прилуцької окружної прокуратури ОСОБА_13 складено повідомлення про підозру , яке вручено матері ОСОБА_14 ОСОБА_15
07.06.2021 року постановою прокурора Прилуцької окружної прокуратури зупинено досудове розслідування в справі та оголошено в розшук ОСОБА_14 .
Частиною 1 статті 28 КПК України, передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Конституційний Суд України у своєму рішенні від 30.01.2003 року щодо розумності строків досудового слідства зазначив, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину /злочинів/. Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідності проведення експертиз та отримання висновків тощо. Але за будь-яких обставин строк досудового слідства не повинен перевищувати меж необхідності. Досудове слідство повинно бути закінчено у кожній справі без порушення права на справедливий судовий розгляді права на ефективний засіб захисту, що передбачено статтями 6, 13 Конвенції про захист прав людини та основних свобод.
Виходячи із норм чинного національного законодавства та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, час, який враховується для визначення розумності строків, починається з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення. З цього моменту згідно зі ст.219 КПК України /до редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017 року/ починається і відлік строків досудового розслідування, персоніфікується кримінальне провадження з`являється підозрюваний /ст.42 КПК України/.
Частина перша статті 219 в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - див.пункт 4 § 2 розділу 4 Закону
Згідно ч.1 ст.28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Відповідно до ст.114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.
Відповідно до вимог КПК України та практики Європейського суду з прав людини слідчий суддя здійснює свої повноваження, щодо забезпечення проведення досудового розслідування у розумні строки шляхом: своєчасного призначення справи до розгляду; проведенням судового розгляду у призначений строк; своєчасним виготовленням мотивованого судового рішення чи протоколу засідання з направленням їх сторонам чи ознайомленням з ними; повнотою здійснення суддею контролю за виконанням працівниками апарату суду своїх службових обов`язків, у тому числі з повідомлення осіб, що беруть участь у справі, про час і місце судового засідання; повнотою і своєчасністю прийняття суддею заходів відносно учасників процесу і інших осіб, спрямованих на недопущення їх процесуальної несумісності і процесуальної тяганини у справі; контролем судді за строками проведення експертизи, накладенням штрафів; відстроченням, що виникають з вини судової канцелярії чи інших адміністративних органів, тощо.
Європейський суд з прав людини зазначив, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь суддів в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінального процесуального законодавства само по собі не суперечать чинному законодавству. Проте, якщо вказані дії призводять до порушення права особи на судочинство в розумний строк, заява про присудження компенсації підлягає задоволенню /справа «Екле проти ФРН» від 15 липня 1982 року, «Цимерман проти Швейцарії» від 13 липня 1983 року/. Відсутність достатньої кількості суддів, та їх перевантаженість не може бути виправданням збільшення строків судового розгляду /справа «Павлюлінець проти України» від 06 вересня 2005 року/.
Тобто відповідно до змісту вказаних положень кримінально процесуального Кодексу слідчий суддя вправі встановлювати строки в межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом.
Крім того, відповідно до ч.5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, та на свій розсуд визначає об`єм доказів, якій необхідно зібрати у кримінальному провадженні, правових підстав для встановлення слідчим суддею ,відповідно до вимог ст.114 КПК України, процесуального строку досудового розслідування не має.
Відповідно до ст.308 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування. Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду. Службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.
Враховуючи викладене вище, вважаю, що доводи скарги в яких зазначено, що вказане кримінальне провадження стосується ОСОБА_6 є безпідставними, оскільки відповідно до матеріалів кримінального провадження остання немає жодного статусу в кримінальному провадженні і слідчі дії за її участі не проводилися, а отже сам факт здійснення провадження в даній справі ніяким чином не порушує права заявника.
Крім того, з досліджених в судовому засіданні матеріалів кримінального провадження вбачається, що органом досудового слідства з моменту початку досудового розслідування в даній справі здійснюється проведення слідчих та розшукових дій з метою встановлення обставин справи і такі дії органу досудового розслідування та об`єм зібраних доказів, спростовують доводи заявника про порушення розумних строків досудового розслідування.
Отже, на підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 28, 36, 110, 114, 308, 395 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в:
У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про встановлення строків досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000347 від 21.11.2020 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1