УХВАЛА
Іменем України

31.07.2021 Справа №607/13488/21 Провадження № 1-кс/607/4446/2021

м. Тернопіль
Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області клопотання слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Теребовлянської окружної прокуратури Тернопільської області ОСОБА_3 , під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000205 від 29.07.2021 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Григорів Монастириського району Тернопільської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

УСТАНОВИВ:

31.07.2021 слідчий СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000205 від 29.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що 29.07.2021 у період часу з 12 год. до 16 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за місцем свого проживання, а саме у будинку АДРЕСА_1 , розпивав спиртні напої із товаришем та односельчанином ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Під час спільного застілля між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виник конфлікт на ґрунті неприязних відносин, які виникли раптово. Після закінчення словесного конфлікту в ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 , а саме умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

З метою реалізації свого злочинного умислу, 29.07.2021 у період часу з 12 год. до 16 год. ОСОБА_4 почав наносити удари ногами та руками по різних частинах тіла ОСОБА_7 , у тому числі по обличчі та голові, а коли той упав на підлогу, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи і бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, знаючи про те, що здоров`я та життя будь-якої людини рівною мірою охороняється законом, а також те, що протиправне посягання на нього є кримінально караним, діючи умисно протиправно та цілеспрямовано, продовжив наносити удари по тілу потерпілого. Усвідомлюючи, що насильство викликало сильний фізичний біль, і бажаючи подовжити фізичні страждання потерпілого, який подавав ознаки життя, та бажаючи довести свій злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 , ОСОБА_4 взяв у руки сокиру та почав наносити нею удари по голові та тілу потерпілого в ділянці тулуба, умисно заподіявши смерть потерпілому.

Внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_4 . ОСОБА_7 спричинено тілесні ушкодження у вигляді: відкритої черепно-мозкової травми з переломами кісток склепіння черепа, крововиливами у речовину та під оболонки головного мозку; численних двобічних переломів ребер з ушкодженням плеври та тканини лівої легені; просторих забоїв м`яких тканин тулуба, із просяканням підлеглих м`яких тканин.

Смерть ОСОБА_7 настала на місці події внаслідок відкритої черепно-мозкової травми з переломами кісток склепіння черепа, крововиливами у речовину та під оболонки головного мозку, що перебуває в причинному зв`язку з умисними протиправними діями ОСОБА_4 , спрямованими на заподіяння смерті потерпілому.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель с. Григорів Монастириської територіальної громади Чортківського району Тернопільської області.

30.07.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Слідчий зазначає, що у кримінальному провадженні № 0000205 від 29.07.2021 наявна обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Також необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий доводить наявністю ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Відтак слідчий вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наявним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

За таких підстав слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання з викладених у ньому підстав та просила клопотання задовольнити. Щодо ризику знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів зазначила, що такий ризик стосується лише речей, та вказала, що на даний час органом досудового розслідування не віднайдено знаряддя вчинення злочину та планується проведення повторного огляду місця події. Також зазначила, що свідками у даному кримінальному провадження є сусіди та матір підозрюваного, відтак ризик впливу на них є досить вірогідним. Просила взяти до уваги той факт, що підозрюваний негативно характеризується за місцем проживання, крім цього неодноразово вчиняв насильницькі дії відносно своєї матері. Також вказала, що впродовж останніх днів матір підозрюваного проживала окремо від нього, оскільки знала, що у зв`язку із святкуванням свого Дня народження ОСОБА_4 перебуватиме в стані алкогольного сп`яніння, та боялася, що останній може спричинити відносно неї насильницькі дії.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заперечував проти клопотання прокурора, просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Зазначив, що не встановлено, яким саме є знаряддя вчинення злочину, однак був проведений огляд місця події, який тривав впродовж трьох годин, відтак можливо було вилучити усі необхідні речі та предмети, а тому ризик знищити речі, які мають значення у цьому провадженні, не є належним чином підтверджений. Крім цього, вказав, що усі свідки вже допитані, а тому відсутній ризик впливу на них з метою зміни показань. Також просив взяти до уваги той факт, що потерпілий своєю поведінкою сам спровокував даний конфлікт, оскільки першим спричинив ОСОБА_4 тілесні ушкодження. Вказав, що якщо слідчий суддя прийде до переконання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, то просить визначити розмір застави з урахуванням незадовільного майнового стану підозрюваного.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника. Зазначив, що визнає свою вину у скоєному та щиро розкаюється. Повідомив, що документований паспортом громадянина України для виїзду за кордон, а також що раніше їздив на заробітки в іншу країну.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Частина 1 ст. 29 Конституції України визначає, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований, зокрема до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: 1). переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2). знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3). незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4). перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; 5). вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан (ч. 1 ст. 178 КПК України).

Так, ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000205 від 29.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

30.07.2021 у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 , та його можливу причетність до вчиненого кримінального правопорушення свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності, а саме: протокол огляду місця події від 29.07.2021; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 29.07.2021; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 29.07.2021; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 29.07.2021; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 29.07.2021; лікарське свідоцтво про смерть № 649 від 30.07.2021.

Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення № 14310/88 від 23.10.1994) суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні дані слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення. Крім цього, така обґрунтованість стороною захисту у судовому засіданні не заперечувалась та не спростовувалась.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор, та позицію сторони захисту щодо їх недоведеності, слідчий суддя зазначає таке.

Так, в обґрунтування застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурор зазначив, що існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Ілійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оц інюванні ризиків переховування. Крім цього, в умовах безвізового режиму України з країнами Європейського Союзу підозрюваний, будучи документованим паспортом громадянина України для виїзду за кордон, може швидко та безперешкодно виїхати за межі України і таким чином переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Також підозрюваний не має офіційного місця роботи, а його соціальні зв`язки є досить слабкими, що в сукупності дає підстави вважати, що підозрюваний з метою уникнення покарання за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення може безперешкодно залишити місце свого проживання та переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Відтак слідчий суддя вважає, що даний ризик є досить вірогідним та доведеним стороною обвинувачення.

Так само підтверджується і наявність ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування ще триває та відбувається процес збирання доказів, відшукання та вилучення речей, які мають значення для кримінального провадження. Зокрема, на даний час орган досудового розслідування ще не віднайшов знаряддя злочину, яким було спричинено тілесні ушкодження ОСОБА_7 . Відтак, перебуваючи за місцем свого проживання, а не в умовах тримання під вартою, ОСОБА_4 зможе безперешкодно знищити чи сховати вказані речі з метою перешкодити слідству довести його винуватість у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Щодо ризику впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання потерпілих і свідків, які будуть надані останніми безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ними в ході досудового розслідування. Враховуючи, що свідками у даному кримінальному провадженні є матір ОСОБА_4 та його сусіди, відтак підозрюваний обізнаний про особи свідків та про місце їхнього проживання і з метою зміни ними своїх показань на користь підозрюваного або відмови від дачі показань може впливати на вказаних осіб у непередбачений законом спосіб.

З урахуванням викладеного слідчий суддя доходить висновку, що прокурором доведено, а стороною захисту не спростовано, що у даному кримінальному провадженні з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необхідним застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Також слідчий суддя вважає, що підстави і обставини, які зазначені в клопотанні слідчого, є достатньо обґрунтованими, а прокурор в повному обсязі довів, що обмеження права підозрюваного на свободу є виправданим. З урахуванням викладеного слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу та що запобіжний захід у виді тримання під вартою є необхідним і таким, що забезпечить на даному етапі досудового розслідування виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. На переконання слідчого судді, такий висновок узгоджується з вимогами ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, так як тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою з наведених підстав виправдане існуванням суспільного інтересу на забезпечення належного досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину, наслідком вчинення якого стала смерть людини.

При прийнятті рішення слідчий суддя також враховує, що відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

За встановлених обставин слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та доведеним прокурором у судовому засіданні, а застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою в даному випадку відповідатиме його особі, обставинам вчиненого кримінального правопорушення і на даному етапі досудового розслідування такий захід забезпечення кримінального провадження виправдовує втручання у право підозрюваного на особисту свободу та недоторканість.

Крім того, стороною захисту не надано беззаперечних доказів, які б свідчили, що інший захід забезпечення кримінального провадження, ніж тримання під вартою, зможе належним чином усунути ризики, які передбачені ст. 177 КПК України. Доводи сторони захисту щодо можливості застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту є недоведеними у судовому засіданні, оскільки захисником не було належно обґрунтовано, що такий запобіжний захід зможе усунути ризики, які передбачені ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя також враховує обставини, визначені ст. 178 КПК України, і відповідно до наданих доказів приймає до уваги відсутність у підозрюваного постійного місця роботи, його соціальні зв`язки, які не є міцними, а також зважає на відсутність належних та допустимих доказів про негативний стан здоров`я підозрюваного, який би унеможливлював його перебування в умовах СІЗО, та доходить висновку, що обраний запобіжний захід є пропорційним меті та завданням цього кримінального провадження.

Крім того, згідно з вимогами ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , вчинене із застосуванням до ОСОБА_7 насильства, внаслідок чого настала смерть останнього, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення підозрюваному альтернативного виду запобіжного заходу у виді застави.

При цьому слідчий суддя приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Така позиція слідчого судді відповідає вимогам КПК України та не є вирішенням слідчим суддею тих питань, які повинні вирішуватись судом під час судового розгляду кримінального провадження.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 369-372, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000205 від 29.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, задовольнити повністю.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.

Встановити строк дії ухвали до 26.09.2021.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого у цьому кримінальному провадженні.

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити підозрюваному ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1