ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3346/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" серпня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 16 серпня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002429, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України,
ВСТАНОВИВ:
17 серпня 2021 до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 16 серпня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002429, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002429 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 16 серпня 2021 року приблизно о 5:05 год ОСОБА_5 , керуючись злочинним умислом, направленим на заволодіння чужим майном шляхом розбійного нападу, поєднаного з насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу та з проникненням в інше приміщення, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 на території бань «Лісова Хижина», почав спостерігати за навколишньою обстановкою. Після цього, приблизно о 5:10 год цього ж дня ОСОБА_5 шляхом вільного доступу через вхідні двері увійшов всередину приміщень бань « ОСОБА_8 », в якій на другому поверсі в кімнаті відпочинку персоналу знаходився потерпілий ОСОБА_9 , доступ до якої мав тільки він. ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямував у бік потерпілого ОСОБА_9 газовий балончик та подолавши таким чином волю останнього до опору, почав наносити лівою рукою удари в область голови потерпілого, що є небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу. В цей час потерпілий ОСОБА_9 , усвідомлюючи реальну загрозу своєму життю та здоров`ю, відштовхнув ОСОБА_5 та побіг до балкону. ОСОБА_5 побіг за потерпілим, дістав із-за спини предмет схожий на ніж та, погрожуючи застосуванням даного предмету, висловив негайну незаконну вимогу надати грошові кошти. ОСОБА_9 , усвідомлюючи реальну загрозу своєму життю та здоров`ю, схопив глиняний глечик та вибив з рук ОСОБА_5 предмет схожий на ніж. Після чого ОСОБА_5 дістав газовий балончик, розпилив його в обличчя потерпілому та реалізуючи свій злочинний умисел на заволодіння майном, відкрито заволодів мобільним телефоном Iphone 8, вартість 8500 грн та з місця вчинення кримінального правопорушення зник.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднане із застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи (розбій) тобто у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене нею кримінальне правопорушення, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, прокурор зауважив, що наразі на повторному розгляді у Коростенському міськрайонному суді Житомирської області перебуває кримінальна справа відносно ОСОБА_5 за частиною першою статті 115 КК України, після скасування вироку суду від 7 жовтня 2015 року, а також у проваджені Корольовського районного суду міста Житомира перебуває кримінальне провадження відносно нього за частиною другою статті 185 КК України. Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний офіційно не працює, не має належних засобів для існування, не має постійного місця проживання в Києві, не має міцних соціальних зв`язків.

Також, на думку прокурора, необхідно врахувати обставини, передбачені статтею 178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України, соціальні зв`язки підозрюваного, відсутність у нього постійного офіційного місця роботи, майновий стан.

Під час досудового слідства не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вину свою не визнав, вказав, що до 11 серпня 2021 року працював в банях «Лісова Хижина». ОСОБА_9 винен йому гроші 4000 грн і коли він прийшов 16 серпня 2021 року до нього за грошима, бо 15 серпня 2021 року їм виплачували аванс, ОСОБА_9 віддав йому в залог свій мобільний телефон, який сам включив, зняв пароль та передав йому. Після цього він пішов на ресепшен, там були його особисті речі, він взяв також рюкзак ОСОБА_9 , піднявся знову до нього в кімнату, підійшов до шафи, де хотів забрати свої особисті речі, в цей момент ОСОБА_9 , стоячи позаду нього рукою скинув йому з голови кепку, оскільки у ОСОБА_5 був з собою газовий балончик, він намагаючись врятуватись від ОСОБА_9 почав розпиляти балончик, але не бачив куди і йому також газ потрапив в очі. Після цього він вибіг на балкон, тікаючи від ОСОБА_9 , потім побіг на вулицю геть від бань. Пізніше, він просто йшов по вулиці, не про що не думав, поїхав на м. Житомирську, там його затримали працівники поліції. У нього з потерпілим були неприязні стосунки. Просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, він не буде переховуватись від органів досудового слідства і суду, а застосувати до нього нічний домашній арешт в м. Житомирі, за адресою, де він орендує квартиру.

Захисник ОСОБА_4 також просив суд не застосовувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вказав, що він не буде переховуватись від слідства та суду, у нього є орендована квартира в м. Житомирі. Також зауважив, що в матеріалах справи відсутні належні докази причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України, з огляду на протоколи допиту свідків та потерпілого. Зауважив, що свідки також підтвердили факт, що у ОСОБА_5 з потерпілим були неприязні стосунки. Вказав, що на цій стадії досудового розслідування оптимальний запобіжний захід у цьому випадку це цілодобовий або нічний домашній арешт, який просив застосувати до ОСОБА_5 за місцем оренди квартири: АДРЕСА_3 . Вказав, що ОСОБА_5 співпрацює з органами досудового розслідування, оскільки не відмовлявся від надання показів під час допиту як підозрюваного, а також він має міцні соціальні зв`язки.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002429 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України.
16 серпня 2021 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.

16 серпня 2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:

- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення від 16 серпня 2021 року;

- протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 16 серпня 2021 року;
- протокол огляду місця події від 16 серпня 2021 року;
- постанова про визнання речовим доказом від 16 серпня 2021 року;
- протокол допиту потерпілого від 16 серпня 2021 року;

- протоколи допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , від 16 серпня 2021 року;
-протокол огляду відеозапису від 16 серпня 2021 року, який здійснювався внутрішньою камерою банного комплексу « ІНФОРМАЦІЯ_2 »;
- протокол обшуку затриманої особи від 16 серпня 2018 року та постанова про визнання та приєднання речових доказів (складний металевий ніж, футляр помаранчевого кольору, газовий балон помаранчевого кольору, мобільний телефон Iphone 8 з сім-картою, та фольга, в яку був замотаний телефон, сумка нагрудна чорного кольору, в якій був телефон «Самсунг», гаманець з грошовими коштами 75 грн, 3 стартові пакети «лайф»;

- протокол затримання у порядку статті 208 КПК України;
-протокол допиту підозрюваного за участю захисника;
- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.
Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.
Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною третьою статті 187 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно із пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків.
Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки, як зазначив сам підозрюваний, в іншому кримінальному провадженні суд оголошував його в розшук, крім того, наразі на розгляді у Коростенському міськрайонному суді Житомирської області перебуває кримінальна справа відносно ОСОБА_5 за частиною першою статті 115 КК України, після скасування вироку суду від 7 жовтня 2015 року, а також у проваджені Корольовського районного суду міста Житомира перебуває кримінальне провадження відносно нього за частиною другою статті 185 КК України; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має коштів для існування, не має міцних соціальних зв`язків, та у судовому засіданні вказав, що дійсно вчинив крадіжку в магазині «АТБ», вкрав продукти, бо не було що їсти, шкоду відшкодував та чекає на вирок суду.
Між тим, на думку суду, відсутній такий ризик незаконно впливати на свідків, потерпілого, оскільки на його обґрунтування не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів. Крім того, підозрюваний не заперечував факт неприязних стосунків між ним та потерпілим.
Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція частини третьої статті 187 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 12 років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України, а також те, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, немає в місті Києві постійного місця проживання, відсутні міцні соціальні зв`язки.
Суд критично відноситься до наданих у судовому засіданні захисником, на підтвердження існування у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, та місця, де він може проживати у випадку обрання йому запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, договір найму житлового приміщення від 30 листопада 2020 року, з огляду на те, що договір підписаний, зокрема зі сторони орендодавця, невідомою особою, договір не містить належної інформації на підтвердження того, що вказаний у договорі орендодавець є власником житлового приміщення та не заперечує проти проживання в ньому підозрюваного у випадку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Крім того, суд враховує, що вказаний договір був підписаний 30 листопада 2020 року, житлове приміщення знаходиться у м. Житомирі, підозрюваний, як він зазначив у судовому засіданні, через відсутність зимою роботи в м. Житомирі, поїхав до м. Києва, при цьому суду не надано доказів того, що вказаний договір наразі орендодавцем не розірвано та підозрюваний дійсно має право там проживати.
Згідно із частиною першою статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як тримання під вартою (пункти 1, 5 частини першої статті 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.
Встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно ОСОБА_5 підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Під час судового засідання не встановлено обставин можливості застосування до підозрюваного ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як цілодобовий чи у певний період доби домашній арешт, оскільки стороною захисту не надано суду доказів фактичного проживання ОСОБА_5 у місті Києві та не надано належних і достатніх доказів на підтвердження наявності певного житла в іншому місті, де підозрюваний може перебувати та виконувати покладені на нього у такому випадку обов`язків, не порушуючи їх.
В той же час, слідчий суддя, вважає, що на цій стадії досудового розслідування достатнім буде застосування до підозрюваного запобіжного заходу строком на 30 днів.
Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 16 серпня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002429, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підлягає частковому задоволенню.
При цьому суд зазначає, що строк тримання під вартою 30 днів рахується з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 , а саме з 16 серпня 2021 року з 17:50 год.
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Із урахуванням наведеного, враховуючи, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинений із застосуванням насильства, частково задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя не визначає розмір застави.

Судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_5 16 серпня 2021 було відповідно до вимог статей 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_5 . Судом також перевірено, що підозрюваного ОСОБА_5 затримали в порядку статей 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено порушень прав підозрюваного, чи можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.
Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 16 серпня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002429, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів, тобто до 14 вересня 2021 року до 17:50 год.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Повний текст ухвали складено 25 серпня 2021 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1