Справа №295/6038/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.05.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000430 від 22.03.2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345, ч.1 ст. 263, ст. 348 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

29 квітня 2021 року до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002852 від 12.11.2019 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Вивчивши клопотання, слідчий суддя вважає, що вона підлягає поверненню заявнику, з огляду на наступне.
Так, 17.05.2021 року на електронну пошту Богунського районного суду м. Житомира надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000430 від 22.03.2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345, ч.1 ст. 263, ст. 348 КК України, яке також не підписано заявником.
Вищезазначене клопотання надійшло на електронну адресу суду не будучи скріпленою ЕЦП заявника, відповідно до Закону України Про електронні довірчі послуги від 05.10.2017 р. № 2155-VIII (далі - Закон від 05.10.2017 р.).
Частина 1 ст. 24 КПК України встановлює, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі Мельник проти України право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.
В свою чергу, ч. 1 ст. 5 Закону України Про електронні документи та електронний документообіг (далі Закон) передбачено, що електронний документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Положення ст. 6 зазначеного Закону встановлюють, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
При цьому, оригіналом електронного документа, відповідно до вимог ст. 7 Закону, вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами,у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронні довірчі послуги .
Електронний підпис, відповідно до визначення, що міститься в п. 12 ч. 1 ст. 1 Закону України Про електронні довірчі послуги , це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.
Таким чином, електронний цифровий підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора цього документа іншими суб`єктами електронного документообігу.
Проте, клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, всупереч вищезгаданим вимогам закону, була подана 17.05.2021 року до суду лише в електронній формі без скріплення цифровим підписом.
Крім того, ОСОБА_2 не був позбавлений можливості оригінал свого клопотання, засвідчений особистим підписом, направити поштовим зв`язком.
Так, відповідно до вимог ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із змісту вимог ст.174 КПК України, клопотання про скасування арешту на майно повинно бути подане в оригіналі та підписано заявником особисто.
Встановлено, що клопотання, яке подане до суду 17.05.2021 року від імені ОСОБА_2 , не підписане останнім.
На підставі наведеного та керуючись ст.174, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000430 від 22.03.2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345, ч.1 ст. 263, ст. 348 КК України повернути ОСОБА_2 .
Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із клопотанням та усіма доданими до неї матеріалами.
Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя І.Г. Перекупка