Справа № 531/880/20
Провадження № 1-кп/550/16/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2021 року смт.Чутове

Чутівський районний суд Полтавської області

у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

потерпілої - ОСОБА_4 ,

представника потерпілої - ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника про проведення фототехнічної експертизи та судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфа по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.04.2020р. за №0000192 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,-

УСТАНОВИВ:
В провадженні Чутівського районного суду Полтавської області перебуває кримінальне провадження №0000192, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.04.2020р. по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

03.06.2021 захисником через канцелярію суду подано клопотання про проведення фототехнічної експертизи по даному кримінальному провадженню, на вирішення якої просив поставити наступні питання:

- чи виготовлені дані фотознімки саме наданим пристроєм (карту пам`яті) із застосуванням геолокації і назва ГУГЛ, акаунта з якого дані знімки були зроблені?

- чи виготовлений даний фотознімок із застосуванням фотомонтажу?

- які дата і час виготовлення фотознімка?

- яка інформація міститься відносно геолокації?

В обґрунтування клопотання захисник вказує, що в ході судового розгляду справи від потерпілої ОСОБА_4 надійшло клопотання про приєднання до кримінальної справи фотознімків, які були зняті її телефоном ніби із застосуванням геолокації. Також зазначає, що на протязі досудового розслідування та в ході судового розгляду із 13.04.2020 року зазначені фото до даного часу не надавалися потерпілою, а надані потерпілою для долучення до матеріалів кримінального провадження фактично вже при закінченні судового розгляду. На думку захисника, це викликає великий сумнів у їх справжності,так як офіційне підтвердження корпорації ГУГЛ чи ЕПЛ (йому подібних) на час здійснення даних знімків відсутнє, а даний фотошоп за можливо виконати на любому комп`ютері.

Крім того,захисником через канцелярію суду подано клопотання про проведення по даному кримінальному провадженню судово-психологічної експертизи з використанням полігафа, на вирішення якої просив поставити наступні питання:

- чи виявляються в ході психофізіологічного дослідження з використанням поліграфа у громадянина ОСОБА_8 реакції, які свідчать про те, що ОСОБА_6 наносив руками 13 квітня 2020 року потерпілій ОСОБА_4 тільки удари в область обличчя?

- чи виявляються в ході психофізіологічного дослідження з використанням поліграфа у громадянина ОСОБА_6 реакції, які свідчать про те, що ОСОБА_6 не наніс потерпілій ОСОБА_4 не більше двох ударів в область обличчя?

- чи виявляються в ході психофізіологічного дослідження з використанням поліграфа у громадянина ОСОБА_6 реакції, які свідчать про те, що ОСОБА_6 не наносив 13 квітня 2020 року потерпілій ОСОБА_4 удари в область живота?

- чи виявляються в ході психофізіологічного дослідження з використанням поліграфа у громадянина ОСОБА_6 реакції, які свідчать про те, що ОСОБА_6 не наносив 13 квітня 2020 року потерпілій ОСОБА_4 удари ногами?

В обґрунтування клопотання вказує, що у зв`язку зі складністю справи та рядом інших значимих доказів по справі, а саме медичної документації відносно захворювання потерпілої ОСОБА_4 , відсутністю свідків, а звинувачення, на думку захисника, ґрунтується лише на судово-медичній експертизі ОСОБА_9 , яка є по справі неналежним та недопустимим доказом, оскільки проводилася без витребування органом досудового розслідування медичної документації хворої (потерпілої по справі ОСОБА_4 ), а також наявності значних розбіжностей в показаннях потерпілої та обвинуваченого, який давав зовсім інші покази відносно навіть місця події.

В судовому засіданні захисник та обвинувачений клопотання про призначення експертизпідтримали, просили їх задовольнити.

Прокурор проти задоволення заявлених клопотань заперечувала, зазначивши, що вказані клопотання є необґрунтованими та безпідставними.

Розглянувши вищевказане клопотання захисника про призначення судової психологічної експертизи із застосуванням поліграфа та судової фототехнічної експертизи, заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України суд під час судового розгляду за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно із ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно ст.84 КПК процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Суд зазначає, що чинним кримінальним процесуальним законодавством опитування з використанням поліграфа не віднесено до джерел доказів.

Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень передбачено проведення психологічної експертизи.

Відповідно доп.6.8 Науково-методичних рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. Предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій. Такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Водночас, на основні чотири показники, які вимірюються поліграфом (артеріальний тиск, пульс, потовиділення, частота дихання) впливає велика кількість емоцій, в тому числі радість, ненависть, печаль, тривога, депресія. Зв`язок цих параметрів у сукупності із намірами безперечного обману до цього часу наукою не доведено. При цьому слід зазначити, що поліграф лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів.

Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Разом з тим, положеннями чинного кримінального процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників судового розгляду із застосуванням поліграфа («детектора брехні») або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Аналіз чинного законодавства дозволяє суду констатувати, що законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі (Інструкція щодо застосування комп`ютерних поліграфів у роботі з персоналом органів внутрішніх справ України, затверджена Наказом МВС України від 28.07.2004 № 842, Порядок проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, затверджений постановою КМУ від 11.05.2017 № 449, Положення про психологічне забезпечення в Національній гвардії України, затверджене Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 8.12.2016 № 1285 тощо).

Крім того, суд звертає увагу на відсутність нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення судової експертизи (психофізіологічне дослідження з використанням поліграфу (детектору брехні) для цілей кримінального провадження, зокрема із визначенням основних принципів використання поліграфа, випадків, в яких це заборонено, кола осіб, які не можуть бути піддані такій перевірці, часових рамок, протягом яких особа може бути піддана до такої перевірки.

Результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне, а не доказове значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Таким чином, кримінальний процесуальний закон не містить у своєму спектрі жодної норми, яка б зобов`язувала суд ініціювати самостійно, або за клопотанням сторін проведення експертизи із залученням такого спеціального технічного засобу, як поліграф.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для проведення судово-психологічної експертизи із застосуванням поліграфа, у зв`язку з чим, клопотання про проведення судово-психологічної експертизи із застосуванням поліграфа є безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Щодо заявленого клопотання про проведення фототехнічної експертизи, суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, 05.06.2020 року, на стадії досудового розслідування, за клопотанням потерпілої до матеріалів кримінального провадження були долучені фотознімки нанесених їй тілесних ушкоджень. В подальшому 11.02.2021 року, під час судового розгляду, потерпіла через канцелярію суду подала вищевказані фотознімків із зображенням нанесених їй тілесних ушкоджень, на яких маються позначення дати «14.04.2020».
Суд зазначає, що фототехнічна експертиза спрямована на вивчення даних, що зафіксовані в кіно- та фотодокументах, технологію їх виготовлення. Як правило, фототехнічна експертиза призначається в тих випадках, коли необхідно встановити дані, зафіксовані на фотозображеннях в латентному (неявному) вигляді.
Об`єктами дослідження є фотознімки, технічні засоби та фотоматеріали, які застосовувались для їх виготовлення.
Основними завданнями фототехнічної експертизи є:
- ідентифікація знімальної апаратури за негативами, а також апаратури, яка застосовувалась для виготовлення позитивів (збільшувачі, кадрувальні рамки, глянсувачі тощо);
- ідентифікація негатива за позитивом;
- ідентифікація типу (марки) фото- і кіноматеріалів, які застосовуються для зйомки та для виготовлення фотознімків і кінофільмів;
- ідентифікація предметів, приміщень та ділянок місцевості, зображених на знімках (негативах) та відеозаписах;
- визначення технологічних і технічних характеристик зйомки та виготовлення фотознімків, кінофільмів та відеозаписів;
- визначення розмірних характеристик зображень на фотознімках (кінокадрах, відеокадрах) або їх негативах.
Суд зазначає, що захисником у клопотанні не зазначено, та в судовому засіданні не обґрунтовано, які саме фотознімки та зображення на них, на його думку, підлягають ідентифікації та повинні бути об`єктом проведення фототехнічної експертизи.
Суд також вказує, що поставлене захисником питання щодо інформації про геолокацію та назви ГУГЛ аканта, не відносяться до предмету експертного дослідження фототехнічної експертизи.
Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для проведення судової фототехнічної експертизи, у зв`язку з чим, клопотання про проведення даної експертизи є безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.242, 332, 350 КПК України суд, -

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання захисника про проведення судово- психологічної експертизи по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.04.2020р. за № 0000192 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України відмовити.

В задоволенні клопотання захисника про проведення судової фототехнічної експертизи по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.04.2020р. за № 0000192 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1