Справа№ 375/794/21
Провадження № 1-кс/375/43/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2021 року смт Рокитне

Слідчий суддя Рокитнянського районного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт Рокитне скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на бездіяльність працівників поліції, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

До Рокитнянського районного суду Київської області 30.06.2021 надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , в якій скаржник просить суд: зобов`язати уповноважених осіб відділення поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області внести відомості до ЄРДР на підставі заяви ОСОБА_4 від 11.05.2021 про вчинення кримінальних правопорушень, зокрема: за фактами викрадення у нього пенсії у сумі 415 гривень, розкрадання монетизованих пільг, вимаганням грошей, безпідставним нарахуванням плати за газ у сумі 10500 гривень, розпочати досудове розслідування та надати заявникові витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Відповідно до пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Відповідно до частини 3 статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини в пункті 24 рішення по справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20.07.2006 вказав, що фраза «встановлений законом» стосується не лише правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Таким чином, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини такий суд має бути утворений безпосередньо на підставі закону, діяти в законному складі в межах своєї предметної, функціональної та територіальної юрисдикції.

З урахуванням цього, слід застосовувати аналогію закону на підставі статті 7 КПК України і враховувати положення частини першої статті 21 КПК України про те, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до статті 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Зі змісту положень норм статтей глави 26 розділу ІІІ КПК України випливає, що територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора не визначено.

Однак, відповідно до норм КПК України заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчій суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Таким чином, з урахуванням положень частини 6 статті 9 КПК України зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року). Зазначені висновки викладено і в пункті 3 Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 04.06.2010, відповідно до якого, місцем розташування органу або роботи посадової особи слід вважати юридичну адресу такого органу.

Аналогічна за своїм змістом позиція міститься і у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (вих. N 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року).

Така ж позиція щодо територіальної підсудності міститься і у листі голови Касаційного кримінального суду №176/0/158-21 від 16 березня 2021 року, в якому зазначено, що під час визначення територіальної підсудності відповідного органу досудового розслідування Національної поліції необхідно керуватись вимогами кримінального процесуального законодавства та відповідними положеннями законодавства, яке визначає правовий статус та структуру правоохоронного органу, до складу якого мають входити відповідні органи (підрозділи) досудового розслідування.

У випадку не створення в територіальному (відокремленому) підрозділі (управлінні/відділ/відділенні) Національної поліції відповідного (відокремленого) органу досудового розслідування слідчі Національної поліції мають звертатись не до тих місцевих судів, у межах територіальної юрисдикції яких розташовані службові приміщення Національної поліції в адміністративних будівлях, а до тих місцевих судів, у межах територіальною юрисдикції яких розташовані територіальні підрозділи Національної поліції, в яких створені відповідні (відокремлені) органи досудового розслідування.

Внаслідок реформування органів поліції, що відбулось на початку 2021 року, було змінено структуру територіальних підрозділів Головного управління поліції в Київській області.

Згідно офіційних даних /офіційний сайт Національної поліції України /https://kv.npu.gov.ua/about/struktura/struktura/ у Київській області створено сім районних управлінь поліції, серед яких Білоцерківське районне управління поліції ГУ НП в Київській області, до складу якого входять п`ять відділень поліції, у тому числі відділення поліції №1 (смт Рокитне).

Водночас, у складі відділення поліції №1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області відсутній слідчий підрозділ.

Згідно з положеннями статті 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Пунктом 8 розділу 1 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затверджений Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, визначено реєстраторами Реєстру досудових розслідувань: - прокурорів, у тому числі керівників органів прокуратури; - керівників органів досудового розслідування; - керівників органів дізнання; - слідчих органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань; детективів підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України (далі - Національне бюро), уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень; - дізнавачів підрозділів дізнання органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань, а також уповноважені особи інших підрозділів зазначених органів, уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків (далі - уповноважені особи інших підрозділів).

Оскільки заява ОСОБА_4 від 11.05.2021 містила відомості про вчинення кримінального правопорушення (злочину), здійснювати досудове розслідування у яких уповноважені органи досудового розслідування, з врахуванням положень Кримінального процесуального Кодексу України, відповідно до яких заяви, скарги, клопотання під час досудового розслідування розглядає слідчій суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Проте, у складі відділення поліції №1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області відсутній слідчий підрозділ, а тому органом досудового розслідування є слідчий підрозділ Білоцерківського районного управління поліції ГУНП в Київській області до повноважень якого належить розгляд заяв про вчинення кримінальних правопорушень та внесення відомостей про них до Єдиного реєстру досудового розслідування.

Враховуючи викладене, скарга на бездіяльність працівників поліції, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути подана до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, територіальна юрисдикція якого поширюється на Білоцерківський РУП ГУНП в Київській області, у складі якого функціонує слідчий відділ, службові особи якого уповноважені вносити відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, статтею 34 КПК України суди не наділено повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до частини 3 статті 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу.

При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу. Згідно з частиною 6 статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За таких обставин, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на викладене, зазначена скарга не підлягає розгляду слідчим суддею Рокитнянського районного суду Київської області і має бути повернута суб`єкту подання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1, 3, 7, 9, 21, 26, 303-307, 309, 372, 392, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на бездіяльність працівників поліції, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку передбаченому КПК України.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1