печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000232 від 11.03.2020, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В:

08.06.2021 cлідчий слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , звернулася до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000232 від 11.03.2020, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 (чинна до 01.07.2020), ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 289, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 289, ч. ч. 1, 2 та 3 ст. 289, ч. 2 ст. 296 (чинної до 01.07.2020), ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 345, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 347 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ухвалою слідчого судді відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, проте закінчити досудове розслідування у зазначений строк не представляється за можливе, так як продовжуються проводитися слідчі (розшукові) дії, направлені на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, однак, для закінчення досудового розслідування та звернення до суду з обвинувальним актом, необхідно провести ще ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, в тому числі із самим підозрюваним ОСОБА_5 . Разом з тим, заявлені ризики, які існували при застосуванні до підозрюваного міри запобіжного заходу, не втратили свою актуальність, а відтак запобігти їм шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо, у зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні строку дії застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, зазначивши, що вказані ризики у клопотанні нічим не підтверджуються, підозра є необґрунтованою та просили обрати запобіжний захід відносно їхнього підзахисного у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Так, згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

При цьому, абсолютність права на свободу не передбачена ні Конституцією України, ні іншими джерелами права, зокрема Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000232 від 11.03.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 (чинна до 01.07.2020), ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 289, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 289, ч. ч. 1, 2 та 3 ст. 289, ч. 2 ст. 296 (чинної до 01.07.2020), ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 345, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 347 КК України.

У даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку і з підстав, передбачених ст. ст. 276, 277, 278 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 1 ст. 345, ч. 2. ст. 28 ч. 2 ст. 347 КК України.

Слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва 22.05.2021 застосовано стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на термін до 14 год. 03 хв. 20.07.2021.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах.

Наряду з вказаним, слідчий суддя враховує, що вказане було встановлено судом при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу та продовженні його дії, а також при перегляді вказаних судових рішеннях апеляційним судом.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, ч. 1 ст. 289, ч. 1 ст. 345, ч. 2. ст. 28 ч. 2 ст. 347 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для вирішення питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні сторони обвинувачення та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Наряду з вказаним, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Постановою першого заступника прокурора Харківської області від 27.03.2017 продовжено строк досудового розслідування до 4х місяців, тобто до 30.05.2017.

Постановою першого заступника прокурора Харківської області від 26.07.2017 продовжено строк досудового розслідування до 6 місяців, тобто до 26.09.2017.

Постановою прокурора відділу Офісу Генерального прокурора від 27.12.2019 обраховано строк об`єднаних кримінальних проваджень та встановлено, що 6-ти місячний строк досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0003035 закінчується 06.02.2020.

Постановою першого заступника Генерального прокурора від 27.01.2020 продовжено строк досудового розслідування до 12 місяців.

Постановою прокурора відділу Офісу Генерального прокурора від 19.05.2021 обраховано строк об`єднаних кримінальних проваджень та встановлено, що 12-ти місячний строк досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000232 станом на 24.04.2021 закінчується 18.09.2021.

Слідчий суддя приймає до уваги, що на даний час у кримінальному провадженні продовжуються проводитися слідчі (розшукові) дії, направлені на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, однак, для закінчення досудового розслідування та звернення до суду з обвинувальним актом, необхідно провести ще ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, в тому числі із самим підозрюваним ОСОБА_5 , зокрема:

- провести додаткові допити 9 потерпілих;

- провести в повному обсязі огляд речей і документів, вилучених під час проведення обшуків та виїмок у ході досудового розслідування;

- провести огляд документів записів з камер відеоспостереження в місцях вчинення кримінальних правопорушень, а також маршрутів підходу та відходу від них;

- отримати висновок молекулярно-генетичної експертизи;

- отримати висновки 3 автотоварознавчих експертизи;

- отримати висновки 3 судово-трасологічних експертиз;

- отримати висновок криміналістичної експертизи звукозаписів;

- отримати висновок судово-дактилоскопічної експертизи;

- призначити 2 судових телекомунікаційних експертизи;

- призначити 5 генетично-молекулярних експертиз;

- звернутись до слідчого судді з клопотанням про тимчасовий доступ до речей та документів, які перебувають у володінні операторів мобільного зв`язку;

- розсекретити та долучити до матеріалів кримінального провадження матеріали негласних слідчих (розшукових) дій стосовно учасників угруповання та інших осіб;

- виконати низку інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на повне та всебічне дослідження обставин вчиненого кримінального правопорушення;

- виконати вимоги ст. 291 КПК України, а саме: скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Провести зазначені слідчі (розшукові) та процесуальні дії до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, тобто до 20.07.2021, не представилось можливим, у зв`язку із характером вчинених кримінальних правопорушень, специфікою розслідування даного роду злочинів, об`ємністю кримінального провадження, у тому числі за рахунок значної кількості епізодів незаконних заволодінь транспортних засобів, а також у зв`язку із іншими об`єктивними обставинами, які перешкоджали завершити досудове розслідування у зазначений строк.

У вказаному кримінальному провадженні триває проведення призначених судових експертиз, без завершення яких не можливе встановлення фактів, які мають істотне значення для з`ясування обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, зокрема:- 3 автотоварознавчих експертиз, висновки яких підтвердять (визначать) розмір матеріальних збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням, забезпечення проведення якої є обов`язком слідчого, передбаченим

п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України, що також впливає на кваліфікацію злочину по розміру збитків;

- 1 молекулярно-генетична експертиза, висновки якої підтвердять або спростують належність речей, які містять ДНК-профіль, виявлених та вилучених на місці вчинення злочину особам, яким вже повідомлено про підозру, а також тим, стосовно яких на даний час вирішується питання щодо достатності доказів для її повідомлення;

- 3 судово-трасологічних експертизи, висновки яких підтвердять або спростують підробку або заміну номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу, які стали об`єктами незаконних заволодінь, що має суттєве значення для правової кваліфікації дій підозрюваних та інших осіб, відносно яких вирішується питання щодо повідомлення про підозру;

- 1 криміналістична експертиза звукозаписів, висновки якої підтвердять або спростують належність усного мовлення, зафіксованого за на місці вчинення злочину особам, яким вже повідомлено про підозру, а також тим, стосовно яких на даний час вирішується питання щодо достатності доказів для її повідомлення.

За викладених обставин, вбачається, що на даний час у кримінальному провадженні продовжують існувати обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.
Так, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

При вивченні матеріалів клопотання, особи підозрюваного та обставин за яких було вчинено кримінальне правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так, стороною обвинувачення встановлено, що ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кількох злочинів (у тому числі особливо тяжкого), санкція за який передбачає можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, а відтак останній, усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, може планувати втечу та переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Так, ризики, передбачені п.п. 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджуються з огляду на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні насильницького кримінального правопорушення і, перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, шляхом залякування та застосуванням насильства до інших учасників кримінального процесу, зокрема потерпілих та свідків, з метою зміни їх показів може незаконно вплинути на них. Крім того, враховуючи те, що на даному етапі не встановлено всіх обставин вчинення вказаних кримінальних правопорушень, а також те, що ОСОБА_5 раніше обіймав посади в оперативних підрозділах органів Національної поліції України та обізнаний з методами та способами роботи правоохоронних органів з розкриття та розслідування кримінальних правопорушень, а тому перебуваючи на волі останній може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які можуть бути використані як докази вчинення вказаних кримінальних правопорушень, таким чином перешкодити кримінальному провадженню.

Також, враховуючи той факт, що ОСОБА_5 не має офіційного джерела прибутку, обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, зухвалість його поведінки свідчить про те, що він здатний до вчинення такого роду кримінальних правопорушень та перебуваючи на волі може вчиняти інші кримінальні правопорушення та продовжити злочинну діяльність, що підтверджується показаннями свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Враховуючи тяжкість та суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваного, його стан здоров`я, соціальні зв`язки, те, що на даній стадії досудового розслідування не можливо закінчити досудове розслідування, те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання сторони обвинувачення, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти ризикам.

Наряду з вказаним, слідчий суддя вважає за необхідне зауважити, що питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Враховуючи дану норму кримінального процесуального закону та обставини інкримінованого підозрюваному діяння, наслідки його вчинення, слідчий суддя не знаходить підстав для визначення розміру застави при продовженні строків тримання під вартою підозрюваному.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000232 від 11.03.2020, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 13.09.2021 (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1