Ухвала
про залишення скарги без руху
21 квітня 2021 року

м. Київ
справа № 372/1774/15
провадження № 51- 1364 ск 18
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу прокурора ОСОБА_4 , який брав участь у розгляді кримінального провадження в суді апеляційної інстанції, на ухвалу Київського апеляційного суду від 19 січня 2021 року, якою залишено без змін вирок Обухівського районного суду Київської області від 09 грудня 2016 року щодо ОСОБА_5 ,
встановив:
У касаційній скарзі прокурор порушує питання про перегляд ухвали апеляційного суду в касаційному порядку, в тому числі з підстав невідповідності висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження та істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати судове рішення та призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції.
Суд, перевіривши касаційну скаргу, дійшов висновку про необхідність залишення скарги без руху із наданням прокурору строку для усунення недоліків на таких підставах.
У пункті 4 ч.2 статті 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із вказівкою на те, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Згідно з положеннями ст. 438 КПК підставами для скасування чи зміни судового рішення судом касаційної інстанції є:
- істотне порушення вимог кримінального процесуального закону;
- неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність;
- невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.
Однак, як убачається зі змісту скарги, скаржник вищевказаних вимог закону не дотримався.
Суд касаційної інстанції є судом права, а не факту і відповідно до положень ч. 1 ст. 433 КПК перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не наділений повноваженнями досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
Доводи у скарзі прокурора про надання судами неналежної оцінки показанням обвинуваченого та свідка ОСОБА_6 , які є неправдивими і направлені на виправдування ОСОБА_5 , в цілому стосуються правильності установлення фактичних обставин кримінального провадження, що в силу положень статей 433, 438 КПК не належить до підстав для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції, та виходить за межі його перегляду.
Згідно з положеннями ст. 438 КПК однією з підстав для скасування чи зміни судового рішення судом касаційної інстанції, в тому числі є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
При вирішенні питання про наявність вказаної положеннями ст. 438 КПК підстави для скасування чи зміни судового рішення суд касаційної інстанції має керуватися ст. 412 КПК.
Відповідно до положень ч.1 ст.412 КПК під істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Як убачається зі скарги, прокурор не погоджуючись з рішенням апеляційного суду хоча й посилається на порушення вимог статей 370, 419 КПК, однак при цьому не зазначив належних обґрунтувань про те, які саме доводи сторони обвинувачення не було перевірено апеляційним судом під час розгляду кримінального провадження, з огляду на вказані норми КПК, і яким чином зазначене порушення вплинуло або могло вплинути на законність та обґрунтованість судового рішення.
Наявність вказаних недоліків унеможливлює вирішення питання щодо наявності підстав відкриття касаційного провадження за скаргою прокурора.
Відповідно до ч.1 ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги та встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.
При повторному зверненні до суду прокурором має бути підтверджено, що ним не пропущено цього строку.
Колегія суддів роз`яснює, що усунення недоліків зазначеної скарги слід здійснити шляхом внесення нової касаційної скарги з урахуванням вимог цієї ухвали та з дотриманням положень ст. 427 КПК.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу прокурора ОСОБА_4 , який брав участь у розгляді кримінального провадження в суді апеляційної інстанції на ухвалу Київського апеляційного суду від 19 січня 2021 року, якою залишено без змін вирок Обухівського районного суду Київської області від 09 грудня 2016 року щодо ОСОБА_5 залишити без руху.
Встановити строк для усунення недоліків п`ятнадцять днів із дня отримання копії цієї ухвали.
У разі невиконання ухвали протягом установленого строку касаційну скаргу буде повернуто.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_7 ОСОБА_2 ОСОБА_3