печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м.Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 за участю адвоката ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_6 в кримінальному провадженні №0000149, -

ВСТАНОВИВ:
04.11.2020 до слідчого судді надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_6 в кримінальному провадженні №0000149. Так, у скарзі адвокат зазначає, що викладені в повідомленні про підозру висновки є такими, що не відповідають фактичним обставинам кримінального правопорушення, повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369, ч. 1 ст. 366, ч.4 ст. 190, ст. 236 КК України є необґрунтованим, невмотивованим та безпідставним, у зв`язку з чим скаржник просить скасувати повідомлення про підозру. З врахуванням даних обставин, захисник та підозрюваний отримавши та дослідивши вказану підозру вважають, що вона є необґрунтованою та безпідставною, у зв`язку з чим звернулись до суду для її оскарження та окрім цього адвокат звертає увагу, що у підозрі не зазначено жодного доказу про вчинення ОСОБА_6 злочинів, а надані стороною захисту докази свідчать про відсутність події кримінального правовопорушення. Підтвердження та обґрунтування фактичності даних слідства та висновків підозри має зазначатися з посиланням на докази. Такі докази мають бути наведені в підозрі. Законодавець приділяє велику увагу до обґрунтованості підозри, що передбачає посилання на докази (п.1.ч.1.ст.194, ч.2 ст.177 КПК), а тому за відсутності посилань на докази в тексті підозрі обставини зазначені в ній не можуть вважатися фактичними, встановленими, та підтвердженими. Відповідно до п.1 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права. Згідно ч.2 ст.8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, у п.175 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Нечипорук і Йонкало проти України" від 21 квітня 2011 р. (набуло статусу остаточного 21.07.2011р.) ЄСПЛ вказав, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" (Fох, Саmpbell аnd Наrtlеу v. thе United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п.32, Зегіез А, N 182). Отже на день пред`явлення ОСОБА_6 підозри, в змісті повідомлення про підозру відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, як передбачає п.6 ч.1 ст. 277 КПК України, чому б передувала безсумнівна система належних до справи, допустимих, достовірних і достатніх доказів, які вказують на наявність складу злочину в діянні підозрюваної особи, яка б виключала сумніви щодо того, що 1) кримінальне правопорушення справді відбулося; 2) кримінальне правопорушення вчинене підозрюваною особою; 3) діяння підозрюваної особи містить склад конкретного кримінального правопорушення; 4) відсутні обставини, які виключають її відповідальність. Це означає, що на момент винесення рішення про повідомлення про підозру: домисли прокурора не обґрунтовані належними та достатніми доказами; прокурор не надав оцінку доказам, що свідчать про відсутність події кримінального правопорушення; домисли прокурора про начебто винуватість підозрюваного спростовані наявними у справі доказами. Згідно з принципом презумпції невинуватості всі сумніви по справі, якщо вичерпані можливості їх усунення, повинні тлумачитись і вирішуватись на користь підозрюваного (обвинуваченого). Для повідомлення особі про підозру потрібна система неспростовних доказів, які вказують на наявність в діях конкретного складу злочину. Помилкове повідомлення особі про підозру спричиняє невиправну шкоду правосуддю та людині, бо ніщо, мабуть, не викликає більшої образи і більш болісної душевної травми, ніж безпідставне звинувачення у злочині. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Враховуючи відсутність доказів домислам прокурора, зважаючи на подані стороною захисту докази, що свідчать про відсутність події кримінального правопорушення, адвокат скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 18.08.2020 року у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369, ч. 1 ст. 366, ч.4 ст. 190, ст. 236 КК України в кримінальному провадженні № 0000149 від 11.02.2019. Захисники в судовому засідання скаргу підтримали з наведених у ній підстав, просили її задовольнити та скасувати повідомлення про підозру. Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, посилаючись на обґрунтованість врученої підозри та просив відмовити у задоволені скарги, надав додаткові документи в обґрунтування своїх заперечень. Заслухавши думку захисників та прокурора, дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що управлінням організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіальних підрозділів Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань та нагляду за його оперативними підрозділами Офісу Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000149 від 11.02.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190 КК України. 18.08.2020 року ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) було вручено повідомлення про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч.4 ст. 190, ст. 236 КК України в кримінальному провадженні № 0000149 від 11.02.2019. Слідчий суддя звертає увагу, що для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Так, відповідно до змісту ч.ч. 1, 2 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи. Порядок здійснення виклику у кримінальному провадженні регулюється ст.135 КПК України. Зокрема, шляхом: надіслання поштою, електронною поштою; врученням під розписку дорослому члену сім`ї чи іншій особі, яка з нею проживає «для передання»; врученням житлово-експлуатаційної організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи. Отже, у разі неможливості вручити особисто, повідомлення про підозру вручається у спосіб, передбачений для виклику та приводу особи, а саме ст.ст. 135, 136 КПК України, тобто шляхом: надіслання поштою, електронною поштою; врученням під розписку дорослому члену сім`ї чи іншій особі, яка з нею проживає «для передання»; врученням житлово-експлуатаційної організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи. Згідно з положеннями п.10 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскарженні повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником. Відповідно до ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою ст.37 цього Кодексу. Згідно ст.277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості:1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру;3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;4) зміст підозри;5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру;7) права підозрюваного;8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення. Суд при постановлені ухвали, керується при цьому висновками ЄСПЛ у справі «Фокс, Кампбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», де зазначено, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов'язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення» та така кількість доказів на даний час у вказаних матеріалах наведена. Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування». Так, враховуючи зазначене, слідчий суддя дослідивши матеріали скарги та надану копію повідомлення про підозру від 18.08.2020 року, вбачає, що посилання сторони захисту на те, що підозра є необґрунтованою, яка ґрунтується на припущеннях прокурора, станом на день розгляду скарги є безпідставними, оскільки стороною захисту в обґрунтування підстав для скасування підозри зібрані ними докази вже після пред`явлення ОСОБА_6 підозри від 18.08.2020 року та в судовому засіданні і не обґрунтовано, у зв`язку з чим підлягає скасуванню підозра від 18.08.2020 року, так як посилання адвоката є загальними та не ґрунтуються на доказах, на підставі яких би суд міг прийти до висновку про те, що сама підозра не відповідає вимогам ст.277 КПК України. За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч.4 ст. 190, ст. 236 КК України в кримінальному провадженні № 0000149 від 11.02.2019 р., є законним, вмотивованим та відповідає вимогам ст.277 КПК України, у зв`язку з чим у задоволені скарги слід відмовити. Інші доводи сторони захисту про відсутність доказів причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінальних правопорушень не є предметом розгляду слідчого судді, оскільки повинні перевірятися при розгляді обвинувального акту в суді. Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_6 в кримінальному провадженні №0000149. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п"яти днів з дня проголошення.

Повний текст ухвали буде оголошений 22.02.2021р о 14.00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1