УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" серпня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу за матеріалами об`єднаного кримінального провадження №640/16287/19 за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України, суд, -

ВСТАНОВИВ:
В провадженні судді ОСОБА_1 на розгляді перебуває об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 09.07.2020 року обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів, тобто до 06.09.2020 року включно.

В судовому засіданні прокурор заявив письмове клопотання про продовження застосування обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177, 178 КПК України, з метою їх запобігання, а сааме: можливості переховуватись від суду, впливати на свідків та потерпілих, які на сьогодні не допитані, вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні обвинувачений та його захисник заперечували проти клопотання прокурора щодо продовження строку запобіжного заходу та просили змінити на більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлене прокурором клопотання підлягає задоволенню.

Згідно ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_5 , суд враховує наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: можливість переховування від суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватими у скоєні кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, та приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливе, а тому, суд продовжує строк тримання під вартою ОСОБА_5 до 06.09.2020 року включно.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Під час розгляду питання про зміну запобіжного заходу судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків. Однак, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться обвинуваченим та його захисником на його користь, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки обвинуваченого і виконання процесуальних рішень у справі.

За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та залишення обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та відсутність підстави для задоволення клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що застава в розмірах, визначених в п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, здатна забезпечити виконання підозрюваним у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, та призначає заставу в розмірі в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 63 060 грн. (2102 грн. х 30 = 63 060 грн.).

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 314-317 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без змін у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», та продовжити строк тримання його під вартою на 60 днів, тобто до 18.10.2020 року включно.
У задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу відмовити.
Визначити суму застави в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 63 060 (шістдесят три тисячі шістдесят) грн.
Застава може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (одержувач ТУДСА України у Харківській області; код одержувача: 26281249; МФО банку: 820172, банк: Державна казначейська служба України; Рахунок отримувача (Р/р): UA0006674; призначення платежу застава, справа № _ обвинувачений _ (прізв., ініціали) платник _(прізв., ініціали) - до сплину терміну тримання під вартою.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
1) прибувати до суду за першою вимогою;
2) не відлучатися з постійного місця проживання, без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Харківського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення через Київський районний суд м. Харкова.
Суддя -