СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_2 про арешт майна в кримінальному провадженні №0004918 від 02.09.2020, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до слідчого судді із вищезазначеним клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні. Просить накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме на транспортний засіб "Шкода Фабіа", д.н.з. НОМЕР_1 , мотивуючи свої вимоги наступним.

Відділом дізнання Солом`янського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0004918 від 02.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

Досудовоим розслідуванням встановлено, що 02.09.2020 о 17.10 годин по АДРЕСА_1 у закладі "Песто Кафе" група невідомих осіб шляхом вільного доступу таємно викрала грошову суму в розмірі 200 доларів США та 2000,00 грн, завдавши потерпілому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матеріальну шкоду на зазначену суму.

Працівниками поліції було затримано громадянина ОСОБА_4 , якому 02.09.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

03.09.2020 під час проведення огляду місця події в період часу з 00.55 по 01.15 годин слідчим по АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено автомобіль "Шкода Фабіа", д.н.з. НОМЕР_1 , на якому, за твердженням прокурора, пересувались особи, причетні до скоєння вищезгаданого кримінального правопорушення.

03.09.2020 даний транспортний засіб визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні за ч.1 ст.185 КК України щодо викрадення грошових коштів в розмірі 200 доларів США та 2000,00 грн.

Звертаючись до слідчого судді із даним клопотанням про накладення арешту на даний автомобіль, прокурор вважає, що такий захід забезпечення кримінального провадження буде надійним запобіжником від приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження речового доказу.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку із якими потрібно здійснити арешт майна, 2) перелік і види майна, що належить арештувати, і, нарешті, 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Аналіз представлених прокурором матеріалів клопотання, які долучені ним до самого клопотання свідчить про те, що їх перелік не тільки не зазначений в "Описі документів, долучених до клопотання", але і самі документидолучені в такій якості копій, які взагалі унеможливлює їх прочитання, а відтак і ідентифікування, і що це за документи, і яка цінна в контексті розгляду даного клопотання інформація в них міститься.

Такеоформлення матеріалів клопотання свідчить про неповагу до суду зі сторону Київської місцевої прокуратури №9 м. Києва, призводе до порушення термінів розгляду клопотань зазначеної категорії, встановлених КПК України, що безумовно призводить до порушення прав і інтересів осіб, яких стосується порушене в клопотанні питання.

Крім того, звертає на себе увагу і той факт, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 07.09.2020зазначене клопотання вже поверталосб прокурору для усунення недоліків. При чому, слідчим суддею конкретно вказано в ухвалі, що саме потрібно усунути і яким саме чином слід привести дане клопотання у відповідність з вимогами КПК України.

Натомість, вимоги слідчого судді були проігноровані. Клопотання з тими самими недоліками подане знову слідчому судді на розгляд.

Все вищевикладене позбавляє можливості слідчого суддю можливості перевірити доведеність достатніх підстав вважати, що майно, яке належить арештувати, набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від нього, або на які було спрямовано кримінальне правопорушення.

Більше того, посилаючись як на підставу накладення арешту необхідність збереження речового доказу, постанову про визнання майна речовим доказом прокурор також не долучає.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Згідно із ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення будь-яких справ чи клопотань справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, а тому суд не може виконувати одночасно функцію дізнання, обвинувачення і правосуддя.
Зважаючи на вищезазначену неповноту, яка унеможливлює судовий розгляд даного клопотання, вважаю необхідним матеріали клопотання повернути в Київську місцеву прокуратуру №9 м. Києва для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. 7, 9, 110, 170, 172, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_2 про арешт майна в кримінальному провадженні №0004918 від 02.09.2020, повернути прокурору для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1