Справа № 175/259/20
Провадження № 1-кп/175/14/20
Ухвала

Іменем України

19 серпня 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретареві ОСОБА_4 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

а також потерпілого ОСОБА_9 ,

представника потерпілого ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001040 відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України, проживаючого за місцем реєстрації по АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви перед дослідженням письмових доказів сторони обвинувачення, прокурор заявила письмове клопотання про продовження ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання, з посиланням на практику ЄСПЛ, обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України. Вважає, що альтернативні види запобіжних заходів не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, який може переховуватися від суду з метою уникнення кримінального покарання та впливати на свідків, які ще недопитані.
Потерпілий та його представник підтримали позицію прокурора.

Захисники просили відмовити у клопотанні та обрати ОСОБА_11 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначивши, що клопотання не містить доказів про наявність перелічених у ньому ризиків, тоді як їх підзахисний після вчинення інкримінованого йому злочину, залишився на місці події та на даний час не збирається переховуватися від суду і впливати на свідків.

Обвинувачений підтримав позицію своїх захисників.

Обсудивши заявлені клопотання, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За приписом ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу

є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, позбавлення особи свободи може бути виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі запобіжні заходи були розглянуті та визнані такими, що не зможуть забезпечити мети, досягнення якої вимагається. Крім того, тримання під вартою є виправданим у певному випадку… якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи (рішення у справах «Амбрушкевич проти Польщі», «Лабіта проти Італії»).

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття та тримання особи під варту має бути необхідним для забезпечення його присутності в суді… (рішення у справі «Хайредінов проти України»).

Під час підготовчого та у ході судового провадження через наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, обвинуваченому ОСОБА_11 обранота неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній разстроком до 24 серпня 2020 року.
Наразі, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд до спливу цього строку, враховуючи, що не змінився та продовжує існувати ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, колегія суддів вважає клопотання прокурора обґрунтованим.
На думку суду, ознаками, що розкривають наявність публічного інтересу, залишаються обставини висунутого ОСОБА_11 обвинувачення та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого йому злочину.

Ці обставини та зазначений вище ризик, не дозволяють застосувати альтернативні (інші) види запобіжних заходів, у тому числі домашній арешт, які, на думку суду, не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, який, не визнаючи своєї провини у вбивстві людини таусвідомлюючи передбачену законом відповідальність, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення інкримінованого особливо тяжкого злочину, може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Питання обґрунтованості підозри, на що у клопотанні посилається прокурор, не є предметом судового розгляду, оскільки на даній стадії кримінального провадження здійснюється судовий розгляд доведеності обвинувачення.

У зв`язку з цим не підлягає задоволенню клопотання сторони

захисту про зміну запобіжного заходу на домашні (цілодобовий) арешт, а наведені доводи на обґрунтування клопотання судом залишаються поза увагою.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.30 години 03 вересня 2020 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою строком до 24 серпня 2020 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 17 жовтня 2020 року.

Клопотання захисників ОСОБА_6 і ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляд домашнього арешту залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захисникам і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Головуючий ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3