ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 11-кп/821/583/20Головуючий по 1 інстанції: ОСОБА_1
Справа № 693/1338/18 Категорія: ст.356 КК України Доповідач в апеляційній інстанції: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду в складі:

Головуючого - судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря ОСОБА_5

за участю прокурора ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси кримінальне провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_8 , що діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 на вирок Жашківського районного суду Черкаської області від 22 травня 2020 року, яким

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Скибин Жашківського району Черкаської області, українця, громадянина України, проживаючого по АДРЕСА_1 , з вищою освітою, не працюючого, одруженого, раніше не судимого,

Визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, та призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 копійок.

На підставі ч.1 ст.49, ч.5 ст.74 КК України звільнено ОСОБА_7 від призначеного покарання у зв`язку з закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності.

Міру запобіжного заходу ОСОБА_7 до вступу вироку в законну силу не обрано.

Цивільний позов про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задоволений частково.

Стягнуто з ОСОБА_7 на користь потерпілого ОСОБА_9 матеріальну шкоду у розмірі 34648 (тридцять чотири тисячі шістсот сорок вісім) гривень 40 копійок; моральну шкоду у розмірі 2000 (дві тисячі) гривень 00 копійок, а також витрати за правничу допомогу, понесені при подання цивільного позову до суду, у розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот) гривень 00 копійок.

Вирішено долю речових доказів відповідно до вимог ст. 100 КПК України, -

ВСТАНОВИЛА:

Згідно вироку суду першої інстанції ОСОБА_7 визнано винуватим та засуджено за те, що 14 травня 2017 року, перебуваючи на території належної йому земельної ділянки АДРЕСА_1 , реалізуючи умисел, направлений на самоправство, усвідомлюючи, що насаджені плодові дерева на земельній ділянці по АДРЕСА_1 , що перебуває у власності ОСОБА_9 , йому не належать, діючи умисно, самовільно, без відповідного дозволу, перейшов на земельну ділянку ОСОБА_9 , де зрізав чотири горіхи грецькі сироростучі і п`ять слив сироростучих, належних останньому.

Своїми умисними діями ОСОБА_7 спричинив потерпілому ОСОБА_9 значну шкоду, яка відповідно до довідки-розрахунку лісового господарства ДП «Уманське лісове господарство» згідно Постанови Кабінету міністрів України №665 від 23.07.2008р. «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», становить 34648 грн. 40 коп.

Не погоджуючись з рішенням районного суду, захисник ОСОБА_8 , що діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 порушує питання про скасування рішення суду першої інстанції. Просить повторно дослідити письмові матеріали кримінального провадження. Ухвалити рішення, яким кримінальне провадження закрити на підставі ч.1 п.3 ст.284 КПК України та позов потерпілого залишити без задоволення. При цьому зазначає, що посилання суду на оцінку кожного доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність та взаємозв`язок достатніми для прийняття рішення є формальним, без зазначення відомостей, які містять в собі досліджені документи. Покази свідків та досліджені документи містять в собі відомості, котрі суперечать одні одним.

Крім того зазначає, що відомість обчислення розміру шкоди, заподіяної самовільною рубкою дерев (до ступеня припинення росту) по АДРЕСА_1 складено на підставі постанови КМУ №665 від 23.07.2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» містить інші дані щодо розміру зрізаних дерев. Порядок визначення шкоди яка вмінена ОСОБА_7 судом залишено поза увагою.

Так, Постановою КМУ №665 від 23.07.2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту.

Розмір шкоди визначений вказаною відомістю та встановлена Постановою №665 такса визначення розміру шкоду мають значні розбіжності щодо розміру шкоди.

Таким чином висновки суду щодо значного розміру шкоди, зроблені на підставі досліджених доказів, не відповідають фактичним обставинам справи.

Суперечливі відомості щодо розміру самовільно зірваних дерев, не проведення за таких обставин обов`язкової експертизи свідчить про не доведення стороною обвинувачення наявності в діях ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, думку прокурора, який заперечила проти задоволення апеляційної скарги, доводи обвинуваченого та захисника, які підтримали апеляційну скаргу, перевіривши матеріали кримінального провадження, дослідивши вимоги апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про часткове задоволення апеляційної скарги виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст. 370 КПК України, вирок суду повинен бути законним та обґрунтованим. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ці вимоги закону судом в повному обсязі не виконані.

Відповідно до вимог ст.411 КПК України судове рішення вважається таким, що не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження, якщо висновки суду не підтверджуються доказами, дослідженими під час судового розгляду, суд не взяв до уваги докази, які могли істотно вплинути на його висновки, за наявності суперечливих доказів, які мають істотне значення для висновку суду, у судовому рішенні не зазначено, чому суд взяв до уваги одні докази і відкинув інші, висновки суду, викладені у судовому рішенні, містять істотні суперечності.

Підставою для скасування судових рішень при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. Такими є порушення, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обгрунтоване рішення (ч.1 ст.412 КПК України).

Судове рішення є актом реалізації судової влади. Законність рішення це його сувора відповідність приписам матеріального та процесуального права. Якість судового рішення один з основних критеріїв якості правосуддя.

Колегія суддів звертає увагу на те, що допущення місцевим судом під час ухвалення рішення неточностей, протиріч чи суперечностей є неприпустимим, адже це ставить під сумнів законність ухваленого рішення.

Крім показів свідків та потерпілого ОСОБА_9 , як на доказ винуватості ОСОБА_7 , місцевий суд послався на дані письмової заяви потерпілого ОСОБА_9 (а.к.п.83), дані протоколу огляду місця по дії від 26.10.2018 року (а.к.п.88-89), дані відомості обчислення розміру шкоди, заподіяної самовільною вирубкою дерев (96-97), дані зведеної відомості матеріально-грошової оцінки лісосіки та дані акту комісії (а.к.п.99).

Визнаючи Ковальського винуватим у вчиненні самоправства, тобто самовільне вчинення дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином, що заподіяли значної шкоди інтересам громадян, районний суд не усунув протиріччя досліджених доказів на яких побудував обвинувальний вирок.

Відповідно до заяви потерпілий ОСОБА_10 вказав, що обвинувачений ОСОБА_7 зрізав 10 дерев, однак відповідно до протоколу огляду місця події та план-схеми до нього на земельній ділянці Ломачинського виявлено 9 пеньків.

Згідно даних акту комісії від 15.05.2017 року зрізано 10 дерев, однак висновок районного суду зроблений про розмір заподіяної шкоди 9 дерев.

Також суд не звернув увагу на розбіжності щодо розміру зрізаних дерев, а саме, відповідно до протоколу огляду місця події, на земельній ділянці виявлено 2 (два) сухих стовбура горіхів та колоди від порізаних дерев; 2 (два) пеньки від горіхів з діаметром зрізу 50 см, проте в акті від 15.05.2017 року містяться зовсім інші відомості щодо розміру зрізаних дерев.

Крім того, у своїй позовній заяві потерпілий ОСОБА_9 вважає, що стягнення матеріальної шкоди повинно бути відповідно до висновку товарознавчого дослідження, який проведений фахівцем в даній галузі ОСОБА_11 в сумі 47339,21 гривень, а не відповідно до довідки-розрахунку лісового господарства ДП «Уманське лісове господарство», яке не є фахівцем в оцінюванні нанесеної шкоди, в якій зазначена шкода в розмірі 34648,40 гривень.

Однак, місцевий суд на підставі досліджених доказів зробив висновок щодо значного розміру шкоди саме в сумі 34648,40 гривень.

Відповідно до постанови КМУ « Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» №665 від 23.07.2008 року затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту (додаток 1).

Згідно пункту 2 примітки до додатку 1, за незаконне вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у 2 рази.

Самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Для наявності чи відсутності у особи складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України необхідною умовою є встановлення розміру заподіяних збитків.

Відповідно до вимог ст.242 КПК України, слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Згідно висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду викладеному в постанові від 25.11.2019 року (справа № 420/1667/18), обов`язкове залучення експерта для проведення експертизи необхідне за наявності двох підстав: по-перше, коли характер об`єктивних обставин, які мають значення для кримінального провадження, неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями (що є загальною підставою проведення експертизи в кримінальному провадженні, передбаченою ст. 242 ч. 1 КПК України); по-друге, коли мають місце обставини, передбачені ч.2 цієї норми.

Імперативність ст. 242 ч.2, п.6 КПК України щодо призначення експертизи у кожному кримінальному провадженні для визначення розміру збитків, завданих кримінальним правопорушенням, має обмежений характер, оскільки не стосується тих випадків, коли предметом злочину є гроші або інші цінні папери, що мають грошовий еквівалент, а також коли розмір матеріальних збитків, шкоди, заподіяних кримінальним правопорушенням, можливо достовірно встановити без спеціальних знань, а достатньо загальновідомих та загальнодоступних знань, отриманих за допомогою інших, крім експертизи, джерел доказування.

За таких обставин, місцевий суд побудував своє рішення на суперечливих та неперевірених доказах, не надав належної оцінки зібраним доказам по справі, що перешкодило ухвалити обґрунтоване рішення.

Таким чином колегія суддів приходить до висновку про часткове задоволення апеляційної скарги захисника ОСОБА_8 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 , в зв`язку з чим вирок районного суду підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції.

При новому розгляді районний суд має з огляду на викладене в цій ухвалі перевірити всі доводи захисника, дати оцінку фактичним обставинам події, належним чином перевірити та оцінити кожний доказ із точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність достатності та взаємозв`язку, шляхом призначення експертизи та дослідження обставин кримінального провадження, після чого ухвалити законне, обґрунтоване та вмотивоване рішення.

Керуючись статтями 376, 404, 405, 407, 411, 412 КПК України, колегія суддів, -

ухвалила:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 задовольнити частково.

Вирок Жашківського районного суду Черкаської області від 22 травня 2020 року щодо ОСОБА_7 скасувати та призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції в іншому складі суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя

Судді