Справа № 991/6802/20
Провадження1-кс/991/6991/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна,
установив:
До Вищого антикорупційного суду надійшло вказане клопотання, в якому адвокат просить зняти арешт накладений згідно ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 09.11.2017 у кримінальному провадженні № 0000245 із земельної ділянки кадастровий номер: :02:010:5249, що знаходиться у межах Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області.

Клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 09.11.2017 накладено арешт на майно у кримінальному провадженні № 0000245 від 07.04.2017, а саме 144 земельні ділянки загальною площею 15, 12 га, які розміщені на території Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області.

Крім інших, арешт накладено і на земельну ділянку з кадастровим номером :02:010:5249, власником якої значиться ОСОБА_6 , спадкоємцем якої є ОСОБА_5 .

Особа, яка подала клопотання вважає, що в застосуванні подальшого арешту земельної ділянки відпала потреба.

Зазначає, що кримінальне провадження № 0000245 відкрито у зв`язку із наявністю обставин, що можуть свідчити про склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Клопотання про накладення арешту на земельні ділянки, у тому числі земельну ділянку, що належала ОСОБА_6 , обґрунтовано тим, що земельні ділянки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та визнані речовими доказами у ньому.

Однак, земельна ділянка сама по собі як матеріальний об`єкт не може містити відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, тому підстави для її арешту відсутні.

Адвокат ОСОБА_3 вважає, що доказами у кримінальному провадженні є документи, підтверджуючі правовий режим земельних ділянок, порядок та умови набуття речових прав фізичних осіб на ці земельні ділянки, які, у свою чергу, вилучені під час проведення обшуку.

Акцентував увагу на тому, що земельну ділянку ОСОБА_6 придбала на підставі договору купівлі продажу земельної ділянки від 09.03.2017. Під час посвідчення цього правочину нотаріусом не виявлено підстав для відмови в посвідченні договору та подальшої державної реєстрації прав власності. Тобто, ОСОБА_6 була добросовісним набувачем майна, тому особи, які успадковують майно, набуте добросовісним набувачем також вважаються добросовісними набувачами.

У зв`язку з чим, вважає, що арешт накладено із порушенням ст. 170 КПК України, тому підлягає скасуванню.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_7 клопотання підтримав, просив задовольнити, з викладених у ньому підстав.

Детектив ОСОБА_4 у судовому засіданні виступив проти скасування арешту. Вказав, що кримінальне провадження № 0000245 є багатоепізодним, в межах якого пред`явлено повідомлення про підозру дев`ятьом особам. Матеріали щодо таких осіб 30.07.2019 виділені в окреме провадження, а в грудні 2019 року направлені до суду разом з обвинувальним актом. Відповідно всі матеріали, що стосувалися накладення арешту на 144 земельні ділянки площею 15,12 га також скеровані до суду. Земельні ділянки, на які накладено арешт, не є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000245, яке наразі здійснюється. Оскільки розгляд такого клопотання не відноситься до повноважень слідчого судді просив відмовити в його задоволенні.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК України).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутнім при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абзац 2 ч. 1 ст. 174 КПК України).

Таким чином, підставою для скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України є відсутність потреби в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення або необґрунтованість його застосування, при цьому, з урахуванням вимог ст. 22 КПК України, доведення цих обставин покладається на особу, яка звернулася із клопотанням про скасування арешту майна.

З досліджених у судовому засіданні матеріалів доданих до клопотання встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 09.11.2017 у справі № 760/24031/14, у межах кримінального провадження № 0000245 від 07.04.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, накладено арешт на 144 земельні ділянки загальною площею 15,12 га, які розміщені на території Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, у тому числі, земельну ділянку за кадастровим номером :02:010:5249, власником якої є ОСОБА_6 , ІПН НОМЕР_1 .

Накладаючи арешт на земельні ділянки слідчий суддя керувався вимогами статей 170-173 КПК України та визнав доведеною детективом наявність підстав, що земельні ділянки є речовими доказами у кримінальному провадженні, та можуть бути використані, як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

30 липня 2019 року постановами прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_8 виділено з кримінального провадження № 0000245 в окреме провадження за № 0000669 матеріали досудового розслідування за підозрою ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 191 КК України, ч. 1 ст. 366 КК України та за № 0000670 за підозрою цих осіб у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Того ж дня матеріали досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000669 та № 0000670 об`єднано в одне провадження, присвоївши номер 0000669.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000669 матеріали направлені до суду з обвинувальним актом 21.12.2019.

Як вбачається зі змісту обвинувального акту предметом судового розгляду у кримінальному провадженні № 0000669 є, в тому числі, факт заволодіння особливо цінною землею ДП «ДГ «Чабани» площею 15.12 га, які на підставі 144 наказів про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо отримання земельних ділянок у приватну власність для заздалегідь визначених осіб, зокрема, ОСОБА_18 , з яким у подальшому ОСОБА_6 укладено договір купівлі продажу земельної ділянки кадастровий номер: :02:010:5249, що знаходиться у межах Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області.

Доказів на підтвердження того, що накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 09.11.2017 арешт забезпечує кримінальне провадження № 0000245 адвокатом не надано.

Слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно визначених пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України повноважень, судовий контроль слідчим суддею здійснюється виключно на стадії досудового розслідування, в тому числі, при розгляді клопотань, поданих в порядку ст. 174 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 та ч. 4 ст. 374 КПК України судове рішення, у якому суд вирішує обвинувачення по суті, викладається у формі вироку, у резолютивній частині якого, зазначаються, у тому числі, рішення щодо заходів забезпечення кримінального провадження, одним з яких є арешт майна.

Тобто, питання щодо арешту земельної ділянки кадастровий номер: :02:010:5249, що знаходиться у межах Гатненської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, має вирішувати суд, за результатами судового провадження по обвинувальному акту, поданому у кримінальному провадженні № 0000669.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

З огляду на викладене, враховуючи, що на час розгляду клопотання матеріали кримінального провадження у межах якого накладено арешт ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 09.11.2017, виділені з кримінального провадження № 0000245 та є предметом судового розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000669, відсутні підстави для розгляду даного клопотання слідчим суддею, тому в його задоволенні клопотання слід відмовити.

Разом з цим, особа, яка заявила клопотання не позбавлена можливості звернутися з клопотанням про скасування арешту майна до суду під час судового провадження.

Керуючись ст. 2, 3, 7, 174, 309, 372 КПК України слідчий суддя

постановив:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1