УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

03 вересня 2020 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 вересня 2020 року за № 0000733, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Ріпки, Чернігівської області, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, який має на утриманні двох неповнолітніх дітей, не працює, депутатом, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, інвалідом не являється, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

03 вересня 2020 року слідчий СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 вересня 2020 року за №0000733, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
В обґрунтування заявлених в клопотанні вимог зазначає, що у провадженні слідчого відділення Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000733 від 01.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що 31.08.2020 р. близько 21 години 00 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в приміщенні кухні, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин з ОСОБА_7 , 1967 року народження, діючи з прямим умислом, спрямованим на завдання останній тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків, схопив ОСОБА_7 лівою рукою за плече та наніс останній близько десяти ударів кулаком правої руки в область голови, чим спричинив потерпілій тяжкі тілесні ушкодження у вигляді крововиливів підоболонки головного мозку та черепно - мозкову травму. У результаті отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 померла. Згідно до лікарського свідоцтва про смерть № 774 від 01.09.2020 причиною смерті останньої є крововиливи під оболонки головного мозку, черепно - мозкова травма внаслідок використання тупого предмета з метою вбивства чи нанесення ушкодження.
У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , українець, громадянин України, уродженець смт. Ріпки, Чернігівської області, з неповною середньою освітою, не одружений, не працює, учасником бойових дій, інвалідом, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 ; зі слів, раніше не судимий.
01.09.2020 р. о 18 годині 00 хвилин ОСОБА_5 було затримано працівниками поліції в порядку ст. 208 КПК України, у зв`язку з тим, що безпосередньо після вчинення злочину очевидець та сукупність очевидних ознак на тілі, одязі і місці події вказували на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.
02.09.2020 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілої, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).
Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме:
- протоколом обшуку будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 01.09.2020 з додатком;
- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 ;
- протоколом огляду трупа ОСОБА_7 ;
- протоколами допитів свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9
- протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 ;
- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ;
- протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 ;
- лікарським свідоцтвом про смерть № 774 від 01.09.2020;
- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше несудимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. У свою чергу ОСОБА_5 на даний час притягується до відповідальності за ч. 2 ст. 121 КК України, умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.
Під час досудового слідства у даному кримінальному провадженні було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 2) незаконний вплив на свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; 3) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; 4) вчинення іншого кримінального правопорушення.
ОСОБА_5 не має постійного місця роботи, джерела доходів, в даний час не одружений та разом з дітьми не проживає, дітей не утримує, в разі не обрання йому запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, останній, усвідомлюючи, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке , згідно ст.. 12 КК України, клисифікується як тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому існує ризик переховування останнього від органу досудового розслідування та суду.
Підозрюваний ОСОБА_5 проживає в селі Білозір`я, Черкаського району, в якому також проживають свідків, з якими він особисто знайомий, а тому останній матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності, а тому існує ризик незаконного впливу на свідків та експерта в даному кримінальному провадженні
Підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, а саме: ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 21 жовтня 2019 року у справі 707/1638/19 останнього звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, у зв`язку з примиренням винного з потерпілою. Також постановою Черкаського районного суду Черкаської області від 06.04.2015 у справі 707/761/15-п останнього притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення насильства в сім`ї. З урахуванням викладеного, дійти до висновку що ОСОБА_5 схильний до скоєння злочинів та правопорушень проти життя та здоров`я та може реально вчинити інші кримінальні правопорушення, а тому існує ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
Таким чином, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 слідчий в клопотанні зазначає необхідність запобігання спробам підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконному впливу на свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином; запобігти спробам вчинити інше кримінальне правопорушення.
Органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Відповідно до п.п. 1, 2 ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини. У даному кримінальному проваджені злочин скоєно саме із застосуванням насильства, яке спричинило загибель людини, тому наявні підстави не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
На підставі вищевикладеного, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням.
Слідчий СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 та прокурор Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 підтримали, зазначили, що під час досудового слідства у даному кримінальному провадженні було встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик можливого переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органу досудового розслідування, ризик незаконного впливу на свідків, які проживають в с. Білозір`я, де фактично проживає підозрюваний; ризик вчинення іншого кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Крім того, прокурор в судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, а саме: ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 21 жовтня 2019 року у справі 707/1638/19 останнього звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, у зв`язку з примиренням винного з потерпілою; постановою Черкаського районного суду Черкаської області від 06.04.2015 у справі 707/761/15-п останнього притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення насильства в сім`ї. Врахвоуючи викладене, можна дійти висновку що ОСОБА_5 схильний до скоєння злочинів та правопорушень проти життя та здоров`я та може вчинити інші кримінальні правопорушення. Прокурор просив не визначати розмір застави у вказаному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, яке спричинило загибель людини.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення визнав; проти обрання запобіжного заходу заперечував та просив застосувати до нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Зазначив, що наміру вбивати потерпілу не мав; у нього негативні стосунки тестем, тому з дітьми і дружиною в даний час не проживає; після роботи він випивав. Має на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , але доказів утримання ним дітей не надав. Зазначив, що працював на різних роботах, офіційно не працевлаштований. Повідомив, що свідок ОСОБА_9 надав неправдиві покази.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечив проти поданого слідчим клопотання. При цьому, просив суд врахувати, що підозрюваний ОСОБА_5 щиро розкаюється в скоєному. Підозрюваний має постійне місце проживання та має на утриманні двох дітей від попереднього шлюбу, при цьому будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надав, зазначив, що підозрюваний зміг назвати в судовому засіданні прізвище, ім`я по батькові своїх дітей є доказом перебування їх на утриманні підозрюваного. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід.
Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03 вересня 2020 року, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0000733 внесені до реєстру 01 вересня 2020 року за фабулою: «01 вересня 2020 року до Черкаського районного відділення поліції надійшло повідомлення про те, що 01.09.2020 р. близько 03 години 50 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 з наявними плямами бурого кольору на тілі, без постійного місця проживання» - правова кваліфікація ч. 2 ст. 121 КК України.
02 вересня 2020 року слідчим СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_12 складено повідомлення про підозру, яке погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , згідно якого, в ході досудового розслідування встановлено, що 31.08.2020 р. близько 21 години 00 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в приміщенні кухні, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин з ОСОБА_7 , 1967 року народження, діючи з прямим умислом, спрямованим на завдання останній тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків, схопив ОСОБА_7 лівою рукою за плече та наніс останній близько 10 ударів кулаком правої руки в область голови, чим спричинив потерпілій тяжкі тілесні ушкодження у вигляді крововиливів під оболонки головного мозку та черепно - мозкову травму. В результаті отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 померла. Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 774 від 01.09.2020 р., причиною смерті є крововиливи під оболонки головного мозку, черепно - мозкова травма внаслідок використання тупого предмета з метою вбивства чи нанесення ушкодження.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2, ст. 121 КК України, тобто у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілої.
02 вересня 2020 року о 14 годині 45 хвилин ОСОБА_5 в пристуності адвоката ОСОБА_6 , повідомлено про підозру вручено підозрюваному копію письмового повідомлення про підозру та пам`ятку про процесуальні права та обов`язки. Права підозрюваного оголошені та роз`яснені.
Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених пунктом 1 частини першої статті 194 КПК України, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Відомості, викладені у копіях: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000733 від 01 вересня 2020 року; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 01 вересня 2020 року; повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 02 вересня 2020 року; протоколу обшуку від 01 вересня 2020 року; лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_7 ; протоколом обшуку будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 01.09.2020 р. з додатком; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколу допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколу слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 ; протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколу слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 ; а також у показах підозрюваного ОСОБА_5 , наданих останнім в судовому засіданні під час розгляду клопотання про обрання міри запобіжного заходу, свідчать про обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Згідно з матеріалами клопотання про обрання міри запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 та повідомлення про підозру, ОСОБА_5 раніше не судимий.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до вимог ст.12 КК України, класифікується як тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання, згідно ч.2 ст.121 КК України, у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому, відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України, до нього може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2)знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Під час судового розгляду встановлено наявність передбачених законом обставин, які пов`язують необхідність застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
Відповідно до п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, його необхідно оцінювати з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може бути підставою для запобіжного ув`язнення.
Відповідно до п.1 ст.5 Європейської конвенції з прав людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановлених законом.
Під час судового розгляду, прокурор та слідчий зазначили чотири ризики, передбачені ст.177 КПК України, наявні для обрання вказаного запобіжного заходу, а саме: 1) запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 2) незаконний вплив на свідків та експертів; 3) вчинення іншого кримінального правопорушення, 4) перешкоджання кримінальному правопорушенню іншим чином.
Підозрюваний ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, достовірно усвідомлюючи суворість можливого призначення йому покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого останній підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
З метою уникнення покарання за вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , останній може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні. При цьому, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 фактично проживає у селі Білозр`я, де проживають свідки вказаного кримінального правопорушення, а також оскільки останній особисто знайомий зі свідками, йому відоме місце проживання свідків, які стали очевидцями вчинення злочину, підозрюваний може шляхом погроз чи вмовлянь впливати на свідків.
ОСОБА_13 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, а саме: ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 21 жовтня 2019 року у справі 707/1638/19 останнього звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, у зв`язку з примиренням винного з потерпілою; постановою Черкаського районного суду Черкаської області від 06.04.2015 у справі 707/761/15-п останнього притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення насильства в сім`ї. Враховуючи викладене, ОСОБА_5 схильний до вчинення злочинів та правопорушень проти життя і здоров`я та може вчинити інші кримінальні правопорушення.
Згідно п.п.4,5 ч.1 ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини та утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання.
Доводи підозрюваного ОСОБА_5 , надані виключно зі слів останнього, про те, що він має місце постійного проживання, а також має на утриманні двох малолітніх дітей, жодними доказами не підтверджені.
При цьому, слідчим суддею під час розгляду клопотання встановлено, що підозрюваний не одружений, не працевлаштований, офіційного джерела доходу не має, з вказаного ним в судовому засіданні зареєстрованого місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , він знятий з реєстрації за рішенням суду у 2015 році. Крім того, згідно довідки - характеристики виконавчого комітету Білозірської сільської ради від 02 вересня 2020 року, ОСОБА_5 за час проживання без реєстрації на території села зарекомендував себе з негативної сторони, зловживає спритними напоями, веде аморальний спосіб життя, постійного місця проживання не має. Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків.
Таким чином, під час судового розгляду, слідчим та прокурором у повній мірі доведені обставини, які свідчать про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі або при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, під тягарем кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.
Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шестидесяти днів.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тобто злочину, вчиненого із застосуванням насильства, що призвело до смерті потерпілого, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання слідчим суддею не визначається розмір застави у вказаному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.2 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.
Згідно протоколу затримання особи, ОСОБА_5 01 вересня 2020 року затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
Таким чином, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 необхідно рахувати з 01 вересня 2020 року.
На підставі викладеного, згідно ст.3 Конституції України, ст.ст. 4, 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 331, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 вересня 2020 року за №0000733, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Ріпки, Чернігівської області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Строк тримання під вартою рахувати з 01 вересня 2020 року по 30 жовтня 2020 року включно.
Підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для виконання ухвали слідчого судді, підлягає направленню до Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор».
Виконання ухвали слідчого судді, в частині доставки підозрюваного ОСОБА_5 до місця утримання під вартою Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор», покласти на Черкаський ВП ГУНП в Черкаській області.
Копію ухвали направити до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор», вручити підозрюваному, його захиснику, слідчому та прокурору.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів після її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.
Повний текст ухвали виготовлений 08 вересня 2020 року.

Слідчий суддя - ОСОБА_1