Справа № 464/4715/20
пр.№ 1-кс/464/1487/20
У Х В А Л А

09 вересня 2020 року м.Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові клопотання старшого слідчого СВ Сихівського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна,

у с т а н о в и в :

старший слідчий СВ Сихівського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 у зв`язку із досудовим розслідуванням кримінального провадження № 0001281 звернувся до суду з клопотанням, погодженим із прокурором у кримінальному провадженні прокурором Сихівського відділу Львівської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, а саме: два фрагменти кабелю зв`язку, марки ТПП 100х2х0,32, один довжиною 60м та інший довжиною 26м з ізоляцією чорного кольору. Просить поновити строк на подання клопотання.
Старший слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, від прокурора надійшло клопотання, в якому він просить розгляд клопотання проводити у його відсутності.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, 08.09.2020 подала заяву в якій просить розгляд клопотання проводити у її відсутності.

Відповідно до положень ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Статтею 113 КПК України визначено, що процесуальні строки це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно до ст.116 КПК України процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Згідно ч.1 ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Зважаючи на доводи слідчого надані на підтвердження пропущення строку подачі клопотання про накладення арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні обґрунтовані підстави для поновлення пропущеного процесуального строку для подачі клопотання.

Вказане клопотання подане у відповідності до вимог ст.171 КПК України.

СВ Сихівського ВП ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного 29 серпня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001281 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.08.2020 близько 04 год. ОСОБА_5 , перебуваючи по вул.Кавалерідзе у м.Львові, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна за попередньою змовою в групі з ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), діючи з корисливих мотивів, переконавшись, що за їх діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, застосовуючи заздалегідь підготовлений металевий предмет загостреної форми у вигляді стамески, шляхом відчинення кришок люків двох технічних колодязів, які знаходяться між буд. АДРЕСА_1 , проникли в дані колодязі, звідки з кабельної каналізації електрозв`язку таємно викрали майно ЛФ ПАТ «Укртелеком», а саме кабель ТПП 100х2х0,32, довжиною 86м, загальною вартістю 11868 грн.

29.08.2020 біля будинку, що за адресою: м.Львів, вул.Кавалерідзе, 22 проведено огляд місця події, де знаходились ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в ході якого виявлено та вилучено два фрагменти кабелю зв`язку, марки ТПП 100х2х0,32, один довжиною 60м та інший довжиною 26м з ізоляцією чорного кольору.

Вказане вилучене майно оглянуто та постановою від 31.08.2020 визнано речовим доказом.

За змістом ч.1 ст.170 КПК України арешт є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів. У даному випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу (ч.2, ч.3 ст.170 КПК України).

Виходячи з приписів ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок кримінального правопорушення.

Таким чином внесене слідчим клопотання є достатньо обґрунтованим та відповідає вимогам ст.171 КПК України. З доводів, викладених у клопотанні та у суді, вбачається, що арешт вказаного майна, є необхідним для забезпечення збереження речових доказів, що відповідає критеріям ст.98 КПК України, у даному кримінальному провадженні за ч.3 ст.185 КК України, оскільки наявні ризики його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження. Підстави для відмови у задоволені клопотання, передбачені ч.1 ст.173 КПК України, відсутні.

Зважаючи на викладене в сукупності з обставинами кримінального провадження, слідчий суддя переконаний, що для ефективного проведення слідства орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину. Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків. На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника та володільця майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Тому з урахуванням наведеного та вимог ч.2 ст.173 КПК України клопотання про арешт майна підлягає до задоволення шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 369-372, 532 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Поновити строк подання клопотання про арешт майна.
Клопотання старшого слідчого СВ Сихівського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: двома фрагментами кабелю зв`язку, марки ТПП 100х2х0,32, один довжиною 60м та інший довжиною 26м з ізоляцією чорного кольору.

У порядку ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1