Провадження № 1-кс/756/302/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 лютого 2021 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_4 у справі № 756/15773/19 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Оболонського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання від 11.11.2019, у кримінальному провадженні №0000042,

УСТАНОВИВ:

У провадженні слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_4 перебуває справа № 756/15773/19 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Оболонського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання від 11.11.2019, у кримінальному провадженні №0000042.

У судовому засіданні 21.01.2021 ОСОБА_3 заявила слідчому судді відвід з тих підстав, що, на її думку, між ними склалися неприязні стосунки, у зв`язку з чим у неї є сумніви щодо об`єктивності та неупередженості слідчого судді під час розгляду скарги.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала заяву, просила її задовольнити, зазначила, що підставою відводу є неодноразове відкладення слідчим суддею розгляду скарги без повідомлення завчасно заявника, внаслідок чого вона протягом 2019- 2020 років змушена була регулярно ходити до суду, не могла нормально працювати та втратила роботу, внаслідок чого не здійснювалися відрахування до пенсійного фонду, що є необхідним для призначення пенсії у подальшому. Через вказані обставини періодично погіршувався її стан здоров`я і вона була змушена звертатися до лікарів. Судові засідання призначаються слідчим суддею ОСОБА_4 до 17.00 год., тобто у той час, коли вона знаходиться на роботі і не може прибути у судове засідання, при цьому її неодноразові заяви з проханням не призначати розгляд скарги раніше 17.00 год. слідчим суддею не враховуються. Крім того, їй тривалий час 19.01.2021 та 20.01.2021 не надавалася повістка про виклик до суду та не проставлялася відмітка на ній про час перебування у суді для пред`явлення роботодавцеві, внаслідок чого вона тривалий час змушена була перебувати у суді та у подальшому звернутися за медичною допомогою до лікаря через підвищений тиск та гіпертонічний криз, який мав місце через вказані обставини. У зв`язку з цим вона у робочий час не перебувала на робочому місці, а тому існує загроза її чергового звільнення з роботи. Така поведінка судді, на її думку, принижує її честь та гідність. Також заявник зазначила про некомпетентність судді у медичному праві, судовій психіатрії, психофармакології, що унеможливлює розгляд суддею ОСОБА_4 скарг на бездіяльність органів досудового розслідування у даному кримінальному провадженні. Суддею постановлялися ухвали, якими заявнику необґрунтовано, з перекручуванням наданих нею пояснень, було відмовлено у задоволенні скарг, при цьому заявнику не надавалося право на оскарження прийнятих рішень, що є порушенням її процесуальних прав, зокрема в ухвалі, постановленій у грудні 2020 року за результатами розгляду іншої поданої заявником скарги, до матеріалів якої слідчим суддею не долучені додатково надіслані заявником на електронну адресу суду матеріали.

У судовому засіданні заявник також надала додаткові письмові пояснення та матеріали, які, на її думку, обґрунтовують її позицію щодо заявленого відводу.

Прокурор ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд заяви про відвід за його відсутності, заперечував проти задоволення заяви про відвід у зв`язку з її необґрунтованістю.

Слідчий суддя ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилась, про час, дату та місце розгляду клопотання була повідомлена. Неявка судді не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Вислухавши заявника, дослідивши заяву та додані до неї матеріали, матеріали справи № 756/15773/19, суд встановив наступне.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь слідчого судді в кримінальному провадженні.

Так, суддя, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності суду відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатись за суб`єктивними та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Рішення ЄСПЛ від 09.11.2006 року в справі «Білуха проти України», п.49).

Правосуддя повинно не тільки чинитись, повинно бути також видно, що воно чиниться. Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (Рішення ЄСПЛ від 09.11.2006 року в справі «Білуха проти України», п.53).

Відповідно до п.12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Наведений аналіз положень закону, а також критерії оцінки поняття «безсторонність» (неупередженість), дає підстави суду зробити висновки, що упередженість має місце лише тоді, коли наведені у заяві про відвід пояснення підтверджуються певними фактами.

Ознайомившись із заявою про відвід та доданими до неї матеріалами, суд приходить до висновку про те, що підстав, передбачених ст. 75 КПК України, які викликають сумніви у неупередженості та виключають участь слідчого судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, у судовому засіданні не встановлено.

При цьому суд виходить з того, що дійсно розгляд скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Оболонського УП ГУНП у м. Києві неодноразово відкладався з об`єктивних причин, зокрема, у зв`язку з зайнятістю судді в іншому судовому процесі, перебуванням судді у нарадчій кімнаті з приводу ухвалення рішення в іншому кримінальному провадженні, витребуванням у органу досудового розслідування матеріалів кримінального провадження, в рамках якого заявник звернулася до слідчого судді зі скаргою, перебуванням судді на лікарняному, а також за неодноразовими клопотаннями самої заявниці ОСОБА_3 у зв`язку з неможливістю прибути у судові засідання з різних причин. Непризначення слідчим суддею ОСОБА_4 розгляду скарги ОСОБА_3 лише після 17-00 год. не свідчить про упередженість з боку судді під час розгляду даної скарги та створення будь-яких перешкод для явки заявника у судові засідання. Надані заявником медичні довідки за 2018-2021 роки, на думку суду, свідчать лише про звернення заявника зі скаргами на стан здоров`я до лікарів у різний час, проте не доводять існування причинно-наслідкового зв`язку між виявленими у заявника в різний час захворюваннями та, як зазначає заявник, діями слідчого судді ОСОБА_4 , що могло б викликати сумнів в упередженості останньої під час розгляду скарги. Наявність причинно-наслідкового зв`язку між хворобою та діями певних осіб може встановлюватися в рамках відповідних судових проваджень відповідними експертами (спеціалістами). Також слід зазначити, що право на оскарження певного рішення слідчого судді визначається не особисто останнім, а нормами діючого кримінального процесуального закону, у зв`язку з чим ухвалення слідчим суддею ОСОБА_4 в різний період часу рішень, які не підлягали оскарженню, про що було зазначено у відповідних ухвалах, жодним чином не свідчить про упередженість судді під час розгляду даної скарги. Більш того, заявник, у разі незгоди з роз`ясненим в ухвалі слідчого судді порядком оскарження тієї чи іншої ухвали, не позбавлена можливості звернутися до суду апеляційної інстанції з відповідною скаргою на ухвалу слідчого судді, яким і вирішується питання щодо прийняття чи відмови у прийнятті апеляційної скарги до розгляду. А отже, посилання заявника на вказані обставини, як на підставу для відводу судді, зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями слідчого судді ОСОБА_4 і також не свідчать про будь-яку упередженість з боку останньої відносно заявника ОСОБА_3 . Крім того, порядок оскарження раніше постановлених слідчим суддею ОСОБА_4 ухвал за результатами розгляду скарг заявника, на думку суду, жодним чином не стосуються розгляду даної скарги, під час якої заявником заявлено відвід. Також суд зазначає, що надання оцінки професійної діяльності судді та його кваліфікації належить до виключної компетенції уповноважених органів державної влади та суддівського врядування, яким законом надане право на кваліфікаційне оцінювання суддів, перевірку їх компетенції та доброчесності.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_4 у справі № 756/15773/19 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання від 11.11.2019, у кримінальному провадженні №0000042 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 7, 75, 76, 80-82, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_4 у справі № 756/15773/19 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у нерозгляді клопотання від 11.11.2019, у кримінальному провадженні №0000042 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1