Справа №991/8047/20
Провадження №11-сс/991/71/21
Суддя 1 інст. ОСОБА_1
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2021 року м.Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
прокурор, адвокат ОСОБА_6 та особа, в інтересах якої подана апеляційна скарга ОСОБА_7 не з`явились,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , поданої в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24 листопада 2020 року про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність прокурора САП щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24 листопада 2020 року адвокату ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , відмовлено у задоволенні скарги на бездіяльність прокурора САП щодо невнесення відомостей до ЄРДР. Підставою прийняття рішення судом першої інстанції зазначено, що заява ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 прокурором САП була направлена до НАБ України для розгляду у встановленому законом порядку, що підтверджується копією листа від 21 вересня 2020 року. Оскільки вказана заява не знаходиться в розпорядженні САП, вимагати усунення бездіяльності від них є неефективним захистом прав скаржника, повинні оскаржуватись дії НАБ України, тому підстави для задоволення скарги відсутні.
11 січня 2021 року, поштовим відділом зв`язку, до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшла апеляційна скарга адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , яка надіслана ним 06 січня 2021 року. Вважає, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, оскільки слідчим суддею необ`єктивно з`ясовано обставини бездіяльності прокурора САП щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР, про яке було повідомлено у заяві ОСОБА_7 . Крім того, висновок суду про те, що обраний скаржницею спосіб не є ефективним засобом юридичного захисту, не відповідає діючому законодавству. Також, зазначає, що судом хибно застосовано норму права, а саме ст.13 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до правовідносин щодо оскарження бездіяльності прокурора САП. Просив скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою зобов`язати прокурора САП внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення відповідно до вимог ч.1 ст.214 КПК України. Також просить поновити строк на апеляційне оскарження, так як копію ухвали від 24 листопада 2020 року він отримав 03 грудня 2020 року. 05 грудня 2020 року він подав апеляційну скаргу до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Вказана апеляційна скарга повернута йому ухвалою Апеляційної палати від 11 грудня 2020 року, яку він отримав 29 грудня 2020 року з підстави - відсутності заяви про поновлення строку. Вказані обставини підтверджуються трекінгом поштових відправлень.
16 січня 2021 року прокурор подав заперечення проти задоволення апеляційної скарги, так як вважає її необґрунтованою. На його думку, ухвала слідчого судді від 24 листопада 2020 року є законною, та такою, що не підлягає скасуванню. У заяві до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_6 зазначає правову кваліфікацію можливих, на його думку, протиправних дій службових осіб Бобрицької сільської ради, однак будь-яких відомостей щодо обставин з посиланням на дату, час, місце їх вчинення в заяві від 09 вересня 2020 року ним не наведено. Вважає, що з огляду на зміст даної заяви, яка по суті має абстрактний характер, встановити чи існує ймовірність вчинення злочину, передбаченого ст.364 КК України, фактично неможливо через відсутність будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення. Крім того, вважає, що слідчим суддею правильно враховано, що в даному випадку відсутня бездіяльність прокурора з огляду на скерування такої заяви для розгляду до НАБ України. У зв`язку з чим, зазначає, що підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає. Просив розглядати апеляційну скаргу без прокурора.
Усі учасники судового провадження були завчасно повідомленні про час та місце розгляду апеляційної скарги належним чином.
Адвокат ОСОБА_6 подав клопотання про відкладення судового розгляду, так як у країні важка епідеміологічна ситуація і в зв`язку з цим він та заявник не може вчасно прибути в судове засідання.
Колегія суддів вважає, що клопотання про відкладення судового розгляду не підлягає задоволенню, оскільки, суду не надано доказів, що ситуація в країні якимось чином об`єктивно перешкоджала прибуттю сторін у судове засідання: відсутність транспортного сполучення, захворювання учасників, інше. При цьому, судом враховується час повідомлення учасників про розгляд скарги - 12 січня 2021 року та строк, встановлений законом для розгляду апеляційної скарги - 3 дні.
Прокурор у судове засідання не з`явився, просив проводити розгляд апеляційної скарги за його відсутності.
У зв`язку з чим, відповідно до приписів ч.4 ст.405 КПК України колегія суддів вважає, що неприбуття учасників розгляду не перешкоджає проведенню розгляду.
Дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів приходить до таких висновків.
Згідно ч.1 ст.117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала слідчого судді, яка є предметом перегляду, проголошена 24 листопада 2020 року за відсутності учасників судового розгляду, та її копія отримана ОСОБА_6 03 грудня 2020 року.
Відповідно до матеріалів справи ОСОБА_6 вперше подав апеляційну скаргу на рішення 05 грудня 2020 року, яка ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 11 грудня 2020 року повернута з причини відсутності заяви про поновлення строку, яку він отримав 29 грудня 2020 року, та повторно подав апеляційну скаргу 06 січня 2021 року з клопотанням про поновлення строку.
Колегія суддів враховує ту обставину, що ОСОБА_6 був відсутній при проголошенні ухвали слідчого судді, з повним текстом ознайомився 03 грудня 2020 року, у п`ятиденний строк подавав апеляційні скарги з моменту, коли він дізнавався про прийняті рішення, а тому вважає причини пропуску строку для апеляційного оскарження поважними, у зв`язку з чим такий строк підлягає поновленню.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбаченого статтею 303 КПК України.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; вказана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч.5 ст.214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною прокуратурою України.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генерального прокурора 30 червня 2020 року №298).
Згідно з п.13 Розділу IІ цього Положення анонімні заяви чи повідомлення, що містять відомості про кримінальне правопорушення чи іншу подію, які надійшли до органу (підрозділу) поліції, реєструються в ІТС ІПНП (журналі ЄО), службах діловодства органу (підрозділу) поліції та за дорученням керівника органу (підрозділу) поліції або особи, яка виконує його обов`язки, передаються до структурного підрозділу органу (підрозділу) поліції за відповідним напрямом діяльності для вжиття необхідних заходів. Поліцейський у разі встановлення в анонімних заявах чи повідомленнях відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, який вживає заходів у порядку, зазначеному в абзаці другому пункту 11 цього розділу.
Відповідно до п.11 розділу ІІ Положення поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки. Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
З урахуванням ст.214 КПК України та зазначених положень Порядку, колегія суддів вважає, що за обставин встановлення в анонімній заяві про вчинення злочину прокурором даних, які свідчать про наявність складу кримінального правопорушення, такі дані повинні бути внесені до ЄРДР.
Згідно з ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.
У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_8 від 17 червня 2020 року, згідно п.5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».
Дослідивши текст заяви про вчинення злочину, на якій відсутній підпис заявника, яка надіслана заявою адвоката, ним підписана, колегія суддів вважає, що у заяві наведені обставини, які свідчать про наявність підстав для внесення даних до ЄРДР на підставі подання рапорту чи іншого документу, особою, яка проводить її перевірку.
Колегія суддів вважає, що безпідставне скерування заяви про вчинення кримінального правопорушення, яка містить обставини, що свідчать про наявність складу кримінального правопорушення, без належного реагування прокурором САП, не можуть бути підставою для звільнення його від обов`язку, передбаченого ст.214 КПК України.
Згідно з ч.3 ст.407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу та постановити нову ухвалу.
У зв`язку з вищевикладеним, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , підлягає до задоволення, рішення слідчого судді підлягає скасуванню, у зв`язку з непровнотою судового розгляду, з постановленням нової ухвали про зобов`язання прокурора САП внести до ЄРДР дані за заявою про вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, що містяться в повідомленні заявниці ОСОБА_7 .
Керуючись ст.ст.117, 216, 303, 304, 309, 376, 392, 395, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів
п о с т а н о в и л а:

Поновити адвокату ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , строк для апеляційного оскарження.
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , подану в інтересах ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24 листопада 2020 року скасувати.
Постанови нову ухвалу, якою зобов`язати прокурора САП внести до ЄРДР дані за заявою про вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, що містяться в повідомленні заявниці ОСОБА_7 .
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_2

судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4