Справа № 629/4243/20
Провадження № 1-кс/629/849/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000991 від 11.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, -

встановив:

Слідчий СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 14.09.2020 року звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, вилучене в ході огляду місця події від 12.09.2020 року, а саме: сокиру із дерев`яною рукояткою; набір свердел по металу в кількості 21 штука, марки «Intertool», різного розміру в пластиковій коробці; набір автомобільних головок в кількості 8 штук, в пластиковій коробці футлярі, шляхом заборони його відчуження та з метою збереження речових доказів.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 11.09.2020 року до Лозівського ВП надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що невідома особа в період часу з 06.09.2020 року по 08.09.2020 року, шляхом підбору ключа, проникла в приміщення гаражу № НОМЕР_1 в ГБК№17, звідки викрала належне йому майно, чим спричинила йому майнову шкоду на загальну суму 2500 грн.
Відомості за даним фактом 11.09.2020 року були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000991, за ст.185 ч.3 КК України.
Під час проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню було встановлено, що до вчинення вказаного злочину причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
12.09.2020 року під час проведення огляду місця події, на ділянці місцевості на авторинку, за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_7 за його добровільною згодою було виявлено та вилучено: сокиру із дерев`яною рукояткою; набір свердел по металу в кількості 21 штука, марки «Intertool», різного розміру в пластиковій коробці; набір головок автомобільних в кількості 8 штук, в пластиковій коробці футлярі.
Постановою слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 12.09.2020 року вищезазначені речі були визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженню.
В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 на задоволенні клопотання про арешт майна наполягав, з наведених в ньому підстав.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про слухання справи за його відсутності, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання про арешт майна за його відсутності.
Вислухавши думку слідчого, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Як вбачається з п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до вимог ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя враховує що зазначене у клопотанні майно, може бути доказом у кримінальному провадженні, оскільки може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також є об`єктом кримінально протиправних дій.
Враховуючи, що вилучені в ході проведення огляду місця події від 12.09.2020 року речі мають істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, та з метою запобігання можливого відчуження вищевказаного майна, а також необхідності збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане майно.
Керуючись ст.ст.170,172,173 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000991 задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події від 12.09.2020 року, а саме: сокиру із дерев`яною рукояткою; набір свердел по металу в кількості 21 штука, марки «Intertool», різного розміру в пластиковій коробці; набір автомобільних головок в кількості 8 штук, в пластиковій коробці футлярі, шляхом заборони його відчуження та з метою збереження речових доказів.
Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду» затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення слідчим.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1