Провадження № 1-кс/761/621/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,за участю секретаря ОСОБА_2 ,представника в інтересах ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотанняпредставника в інтересах ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000014 від 23.01.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України,-

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника в інтересах ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000014 від 23.01.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, накладеного ухвалою Подільськогорайонного суду м. Києва від 24.01.2019 року на чотирикімнатну квартиру, загальною площею 349,7 кв.м. житловою площею 83,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний № об`єкта нерухомого майна: ,

п`ятикімнатну квартиру, загальною площею 447,6 кв.м., житловою площею 121,2 кв.м., заадресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: ,

чотирикімнатна квартира, загальною площею 447 кв.м., житловою площею 107,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний № об`єкта нерухомого майна: ,

семикімнатна квартира, загальною площею 473,7 кв.м., житловою площею 156,2 кв.м., за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний № об`єкта нерухомого майна: .

В обґрунтування клопотання вказує, що Відповідно до прес-релізу Національного банку України, опублікованого 27.11.2018 на офіційному веб-сайті регулятора:
У зв`язку зі зниженням обсягу ліквідності АТ «ВТБ Банк» та подальшим погіршенням його фінансового стану впродовж останнього місяця Національний банк 13 листопада 2018 року відніс АТ «ВТБ Банк» до категорії проблемних;
Зважаючи на відсутність реальних дій з боку власників АТ «ВТБ Банк» для запобігання неплатоспроможності, а також відсутність вжитих та реалістичних заходів для покращення ліквідності банку, Правлінням Національного банку України прийнято рішення про віднесення АТ «ВТБ Банк» до категорії неплатоспроможних;
Віднесення АТ «ВТБ Банк» до категорії неплатоспроможних затверджене рішенням Правління Національного банку від 27 листопада 2018 року №796-рш/БТ «Про віднесення АТ «ВТБ Банк» до категорії неплатоспроможних».
На підставі вказаного рішення Національного банку України в АТ «ВТБ Банк» з 28.11.2018 введено тимчасову адміністрацію.
Відповідно до повідомлення, розміщеного на офіційному веб-сайті АТ «ВТБ Банк» (https://vtb.ua/):
На підставі рішення Правління Національного банку України від 18.12.2018 № 849-рш «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ «ВТБ Банк» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 18.12.2018 прийнято рішення № 3392 «Про початок процедури ліквідації АТ «ВТБ БАНК» та делегування повноважень ліквідатора банку»;
Згідно з зазначеним рішенням розпочато процедуру ліквідації АТ «ВТБ Банк» з 19.12.2018 по 18.12.2020 включно та призначено уповноважену особу Фонду та делеговано всі повноваження ліквідатора АТ «ВТБ Банк».
24.10.2019 ОСОБА_5 прийняв участь в електронному аукціоні з продажу-майна АТ «ВТБ Банк» в рамках процедури ліквідації даного банку.
Електронний аукціон проводився через електронну торгову систему «Рrozorro.Продажі».
В результаті проведення електронного аукціону він був визнаний переможцем торгів, зокрема, щодо продажу наступного майна АТ «ВТБ Банк» (надалі за текстом також - «Майно»):
(а) Лот № GL22N011713 - чотирикімнатна квартира, загальною площею 349,7 кв.м.. житловою площею 83,8 кв.м., за адресою: м. Київ, вул. Метрологічна, 32, кв. № 7,

реєстраційний № об`єкта нерухомого майна: ;

(б) Лот № GL22N011715 - п`ятикімнатна квартира, загальною площею 447,6 кв.м., житловою площею 121,2 кв.м., за адресою: м. Київ, вул. Метрологічна, 32, кв. № 9,

реєстраційний № об`єкта нерухомого майна: ;

(в) Лот № GL22N011717 - чотирикімнатна квартира, загальною площею 447 кв.м., житловою площею 107,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 ,

реєстраційний № об`єкта нерухомого майна: ;

(г) Лот № GL22N011722 - семикімнатна квартира, загальною площею 473,7 кв.м., житловою площею 156,2 кв.м., за адресою: АДРЕСА_4 ,

реєстраційний № об`єкта нерухомого майна: .
Зазначений електронний аукціон проводився згідно положень Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», Правил проведення електронних торгів ВТБ Банк, затв. Наказом ДП «СЕТАМ» від 20.06.2017 року № 45 (надалі за текстом також - «Правила»), та відповідно до положень Регламенту роботи електронної торгової системи Рrozorro.Продажі ЦБД2 щодо проведення електронних аукціонів з продажу/надання в оренду майна (активів)/передачі права, затв. Наказом ДП «Прозорро.Продажі» № 8 від 09.07.2018 зі змінами та доповненнями.
На виконання положень Правил:
- 24.10.2019 було сформовано відповідні Протоколи електронного аукціону;
- 12.11.2019 ОСОБА_5 здійснив повну оплату за придбане Майно.
З викладеного вбачається, що електронний аукціон з продажу майна АТ «ВТБ Банк», що ліквідується, був проведений у відповідності до законодавства та локальних нормативних актів.

Зазначив, що він є фактичним володільцем майна.При цьому, задля завершення процедури продажу АТ «ВТБ Банк» майна в процедурі ліквідації необхідно укласти відповідні договори купівлі-продажу.
Згідно даних публічних паспортів активів на момент проведення електронного аукціону Майно перебувало під арештом відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва у справі №758/1083/19 від 24.01.2019.
Як випливає зі змісту даної ухвали, прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000014 від 23.01.2019, необхідність накладення арешту обґрунтована тим, що невстановлені особи шляхом обману, використовуючи підроблені документи, заволоділи об`єктами нерухомості, які належали АТ «ВТБ Банк» () та на теперішній час належать ТОВ «ЕКСПОРТ- ІМПОРТ ТРЕЙД» (), і в подальшому вказане майно може бути відчужене на користь невідомих осіб; накладаючи арешт, слідчий суддя виходив з того, що вказане нерухоме майно підпадає під критерії ст. 98 КПК України, а арешт такого майна необхідний для забезпечення збереження речових доказів, адже, у разі ненакладення арешту на дані квартири та будинки, існують ризики відчуження їх третім особам.
Тобто станом на 23.01.2019певні об`єкти нерухомості, в т.ч. Майно, яке було придбане ОСОБА_6 на електронному аукціоні 24.10.2019. на підставі підроблених документів було переоформлене з АТ «ВТБ Банк» на ТОВ «ЕКСПОРТ-ІМПОРТ ТРЕЙД».

Водночас, як випливає з відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень,на дату проведення електронного аукціону та станом на сьогодні Майно належало та належить АТ «ВТБ Банк».

У зв`язку з викладеним, просить скасувати арешт на вищезазначене майно, накладеного на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва у справі №758/1083/19 від 24.01.2019
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 клопотання підтримав, просив скасувати арешт на вказане майно.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Заслухавши думку адвоката ОСОБА_4 вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч. 2, ч. 3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Як вбачається з матеріалів клопотання, в січні 2019 року прокурор Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_7 звернувся до суду із клопотанням, в якому просив накласти арешт на квартири та будинки, з встановленою забороною вчинення будь яких дій відносно такого майна.
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_8 від 24 січня 2019 року дане клопотання про арешт майна задоволено, в тому числі накладено арешт на чотирикімнатну квартиру, загальною площею 349,7 кв.м. житловою площею 83,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: ,

п`ятикімнатну квартиру, загальною площею 447,6 кв.м., житловою площею 121,2 кв.м., заадресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: ,

чотирикімнатна квартира, загальною площею 447 кв.м., житловою площею 107,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний № об`єкта нерухомого майна: ,

семикімнатна квартира, загальною площею 473,7 кв.м., житловою площею 156,2 кв.м., за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний № об`єкта нерухомого майна: .

Як зазначено в ухвалі суду, що вказане нерухоме майно підпадає під критерії ст. 98 КПК України, а арешт такого майна необхідний для забезпечення збереження речових доказів, адже у разі не накладення арешту на дані квартири та будинки, існують ризики відчуження їх третім особам.
Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна

Слідчим суддею у вказаній ухвалі суду від 24.01.2019 року зазначено, що існують обґрунтовані підстави вважати, що вказане майно є об`єктом кримінально-протиправних дій, предметом кримінального правопорушення, може бути використано як доказ у кримінальному провадженні, а тому відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а накладення арешту на вказане майно є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що при постановленні ухвали Подільського районного суду м. Києва від 24 січня 2019року належним чином враховані як фактичні обставини кримінального провадження, так і зазначені вище вимоги КПК України, у зв`язку з чим слідчий суддя обґрунтовано дійшов висновку, що з метою забезпечення збереження речових доказів,необхідно клопотання задовольнити та накласти арешт, оскільки вважає наявні передбачені п. 1ч.2 ст.170 КПК України підстави для його накладення.

Матеріали клопотання та долу чені до нього документи не містять належного обґрунтування та доказів про те, що у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту, накладеного на вказане майно, відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного, у задоволенні клопотання представника в інтересах ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника в інтересах ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000014 від 23.01.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 170, 173, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні клопотанняпредставника в інтересах ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000014 від 23.01.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 03.02.2020 року о 08 год. 20 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1