Справа № 215/137/21
1-кс/215/29/21
У Х В А Л А ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2021 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря ОСОБА_2

прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3

захисника, адвоката ОСОБА_4

слідчого СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
уродженця с. Сергіївка, Софіївського району, Дніпропетровської
області, українця, громадянина України, з середньо спеціальною
освітою, не працюючого, не одруженого, має доньку
ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , на обліку у лікарів
психіатра та нарколога не перебуваючого, зареєстрованого та
проживаючого за адресою:
АДРЕСА_1 , раніше судимого:
- 08.05.2020 Софіївським районним судом Дніпропетровської області за ст. 185 ч.2, КК України до покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 рік, на підставі ст. 75, ст. 76 КК України від відбування покарання звільний з іспитовим строком 1 рік.

ВСТАНОВИВ:

Клопотання у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000008 від 05.01.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. ст. 185 КК України відповідає вимогам ст. ст. 176, 184 КПК України.

Суд, перевіривши матеріали клопотання, заслухавши учасників процесу, вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Прокурор і слідчий довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно.
Так, 01.01.2021 року приблизно о 00:00 годині, ОСОБА_6 , знаходився в квартирі АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_8 , останні вживали алкогольні напої.
В цей же день, в період часу з 00:00 годин до 07:00 годин, більш точного часу не надалось можливості встановити ОСОБА_6 перебуваючи у вказаній квартирі АДРЕСА_2 знаходився вітальній кімнаті, де на ліжку на якому спав ОСОБА_8 , помітив мобільний телефон марки «HONOR» моделі KSA-LX9 на 32GB, темно синього кольору ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , який належить потерпілому ОСОБА_8 .
В цей час та місці у ОСОБА_6 , раптово виник прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна та обернення викраденого на свою користь, а саме зазначеного мобільного телефону, який належить ОСОБА_8 .
Далі, в цей же час, ОСОБА_6 , перебуваючи у вітальній кімнаті вищевказаної квартири, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільну небезпеку та протиправність діяння, скориставшись тим що потерпілий ОСОБА_8 спить, впевнившись у тому, що його дії носять таємний характер, шляхом вільного доступу, взяв з ліжка на якому спав ОСОБА_8 , вищевказаний мобільний телефон, що належить останньому, після чого із викраденим вищевказаним майном покинув місце вчинення злочину та тим самим таємно викрав вказане майно, обернувши його в подальшому на свою користь.
Згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 18 від 07.01.2021, ринкова вартість мобільного телефону марки «HONOR» моделі KSA-LX9 на 32GB, темно синього кольору ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 станом на 01.01.2021 складає 1744,44 грн.
Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_6 спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 1744,44 гривень
Підозрюваний свою винуватість в обсязі пред`явленої підозри не визнав, пояснив що зазначений телефон, після чого зі знайомим здав у ломбард просить обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник, адвокат ОСОБА_4 , прохала не обирати запобіжний захід у виді тримання під вартою, а обмежитись домашнім арештом.

Прокурор і слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання, виходячи з обставин, викладених в ньому.

Причетність ОСОБА_6 до скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, у вчиненні якого йому пред`явлено підозру, об`єктивно підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, доданими до клопотання: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
У зв`язку з цим, 12.01.2020 р. о 15:00 годині ОСОБА_6 , повідомлено про підозру, відповідно до ст.ст. 276-278 КПК України.

Слідчий у клопотанні зазначає, що необхідність застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_6 , який раніше неодноразово судимий, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість за скоєння злочинів проти власності, підозрюється у вчинені нових умисних злочинів проти власності, що свідчить про небажання останнього стати на шлях виправлення, крім цього відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 184 КПК України КПК України під час судового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_6 встановлено наступні ризики:
Переховуватися від суду. ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного злочину проти власності, який відповідно до ст. 12 КК України, відносяться до нетяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років. Таким чином ОСОБА_6 , усвідомлюючи можливість застосування до нього покарання, передбаченого санкцією ст.185 ч.2 КК України, у випадку визнання його винним, та бажаючи уникнути кримінальної відповідальності, може почати переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чим допустити настання ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.;
Перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих і свідків. Цей ризик обумовлений тим, що на теперішній час досудове розслідування триває, проводяться необхідні слідчі (розшукові) дії з метою встановлення обставин подій, у зв`язку з чим є необхідність забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 та не допущення настання ризику.
Вчинити інше кримінальне правопорушення. Підстави, які свідчать про наявність даного ризику необхідно вважати такими, що підозрюваний ОСОБА_6 , є особою, яка вчинила умисний корисливий злочини, будучи раніше судимим, не працює, отже не має постійного заробітку, у зв`язку з цим є всі підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може скоювати в подальшому злочини з метою матеріального збагачення, або скоювати злочини матеріального характеру.
Відповідно до ст.ст. 178, 194 КПК України, судом при обранні запобіжного заходу з`ясовуються всі обставини, які передбачають підстави для застосування запобіжного заходу, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У даному кримінальному провадженні наявні реальні ознаки суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.
Застосований до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за обставин даного кримінального провадження, з урахуванням встановлених ризиків, не буде надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Вирішуючи питання про можливість застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 , суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Як зазначено в Рішенні ЄСПЛ «Клішин проти України» (№ 30671/04 від 23.02.2012 р.) підстави для тримання під ватою мають бути підтверджені фактами.

В пункті 85 Рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» (№ 40107/02 від 10.02.2011 р.) вказано, що тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Відповідно до п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовується відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Крім того, слід зазначити, що ст. 184 КПК України вимагає від сторони обвинувачення в клопотанні про застосування запобіжного заходу зазначити не лише наявні ризики, а також вказати обставини, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про їх наявність з посиланням на матеріали, що підтверджують ці обставини.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи.

Слідчий суддя, не погоджуючись із наявністю такого вагомого ризику як те, що ОСОБА_6 може перешкоджати кримінальному провадженню, переховуватись від органів досудового слідства або суду, впливати на потерпілого, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення приходить до висновку, що слідчим та прокурором не доведено, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти даному ризику та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. У зв`язку з наведеним, врахувавши особу підозрюваного, яких характеризується позитивно, постійно проживає з матір`ю у сільській місцевості, займається веденням домашнього господарства та має не постійні заробітки, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків, фактичне проведення усіх слідчих дій, слідчий суддя вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню, із визначенням підозрюваному запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України.

Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 181, 193, 194, 309, 310, 369-372, 375, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Покласти на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1). Не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду, за виключенням робочого часу, в разі офіційного працевлаштування; утримуватись від спілкування з учасниками кримінального провадження, окрім, слідчого, прокурора, судді.

2). Не відлучатися за межі с. Сергіївка, Софієвського району, Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3). Повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання.

Вказані обов`язки покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по 12.03.2021 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалу про застосування домашнього арешту передати через слідчого для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_6 , цілодобового домашнього арешту покласти на Софіївське відділення поліції Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області та Криворізьку місцеву прокуратуру № 2.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: