Справа № 357/8942/19
У Х В А Л А

28.10.2020 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву прокурора військової прокуратури Білоцерківського гарнізону ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000063 від 06.10.2016,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор військової прокуратури Білоцерківського гарнізону: ОСОБА_3 ,

У С Т А Н О В И В :

В провадження судді, в наслідок авторозподілу кримінального провадження автоматизованою системою документообігу суду, надійшла заява прокурора військової прокуратури Білоцерківського гарнізону ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 в кримінальному провадженні №0000063 від 06.10.2016, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Заява мотивована тим, що слідчим суддею Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 здійснюється розгляд у справі №357/8942/19, 1-кс/357/963/20 за клопотанням адвоката ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000063 від 06.10.2016. Встановлено, що в ході досудового розслідування 23.07.2020 повідомлений про підозру ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України. Захисником ОСОБА_6 у даному кримінальному провадженні є адвокат ОСОБА_7 , який є близьким родичем слідчого судді ОСОБА_4 .

Таким чином, прокурор вважає, що вказані вище обставини є такими, що виключають участь слідчого судді у даному кримінальному провадженні та посилаючись на положення п. 3, 4 ст. 75 КПК України, заявляє відвід слідчому судді ОСОБА_4 .

Прокурор в судовому засіданні заяву про відвід підтримав та просив на підставі п. 3 ч. 1 ст. 75 КПК України відвід задовольнити.

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлявся належним чином, причини неявки не відомі.

Неявка у судове засідання осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, не перешкоджає вирішенню питання про відвід.

Суд, вислухавши позицію прокурора, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява про відвід слідчого судді підлягає задоволенню з таких підстав.

Обставини, що виключають участь слідчого судді, судді у кримінальному провадженні, викладені у статтях 75-76 КПК України, та їх перелік є вичерпним.

Зокрема, пунктом 3 частини 1 статті 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження.

За змістом ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

В судовому засіданні прокурор уточнив заяву та посилався на положення п. 3 ч. 1 ст. 75 КПК України, оскільки захисник підозрюваного у кримінальному провадженні №0000063 від 06.10.2016 ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 , є близьким родичем слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 , який здійснюється розгляд у справі №357/8942/19, 1-кс/357/963/20 за клопотанням адвоката ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000063 від 06.10.2016, а тому вважає, що вказані вище обставини є такими, що виключають участь слідчого судді у даному кримінальному провадженні.

Так, з матеріалів досудового розслідування встановлено, що в провадженні слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 перебуває клопотання адвоката ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000063 від 06.10.2016. У даному кримінальному провадженні 23.07.2020 повідомлений про підозру ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України

На теперішній час у гр. ОСОБА_6 укладений договір про надання адвокатських послуг з захисником ОСОБА_7 , який у свою чергу, є рідним братом слідчого судді ОСОБА_4 .

Коло близьких родичів та членів сім`ї визначене положеннями п. 1 ч. 1 ст. 3 КПК України, а саме: близькі родичі та члени сім`ї - це чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Частиною 5 ст. 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Відповідно до п. 1.1. Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.

Таким чином, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав у вирішенні справи.

За таких обставин, з метою уникнення сумнівів щодо неупередженості та безсторонності слідчого судді, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне відвести суддю ОСОБА_4 від участі у справі №357/8942/19, 1-кс/357/963/20 у кримінальному провадженні №0000063 від 06.10.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, у зв`язку з чим заява прокурора про відвід слідчого судді підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.75 76, 80, 81, 82 КПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву прокурора військової прокуратури Білоцерківського гарнізону ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000063 від 06.10.2016 - задовольнити.

Відвести слідчого суддю Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від участі у справі №357/8942/19, 1-кс/357/963/20 у кримінальному провадженні №0000063 від 06.10.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Матеріали судового провадження №357/8942/19, 1-кс/357/963/20 по кримінальному провадженні №0000063 від 06.10.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, передати до канцелярії суду для проведення повторного автоматизованого розподілу для визначення іншого складу суду відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1