Провадження №1-кс/760/6225/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_6 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у кримінальному провадженні №0000318 від 25.07.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, -
В С Т А Н О В И В :
До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000318 від 25.07.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
Як зазначається в клопотанні, ОСОБА_4 , будучи неодноразово судимим, у тому числі за вчинення кримінальних правопорушень проти власності, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та повторно вчинив новий злочин проти власності.
У клопотанні зазначається, що 24.07.2020, приблизно о 05:00 год., ОСОБА_4 , перебуваючи на території Київського міської клінічної лікарні №4, що за адресою: м.Київ, вул. Солом`янська, 17, виявив, що вхідні двері складського приміщення не замкнуті та вирішив повторно, таємно викрасти чуже майно з даного приміщення.
Так, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне, таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 незаконно проникнув до складського приміщення, де виявив акумуляторну кутову шліфмашину «Девалт», модель «DC6405», серійний номер:073036/2019016/PQ/201918-475-1, вартістю 8000 грн., перфоратор «Девалт», шуруповерт «STURM 12V», вартістю 800 грн., набір торцевих голівок «Стенлі» вартістю 3000 грн., набір маленьких торцевих голівок, вартістю 1500 грн., що належатьі ОСОБА_7 .
В подальшому, ОСОБА_4 , переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно, повторно заволодів вказаним майном, розпорядившись ним на власний розсуд, тим самим завдавши потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди на загальну суму 13300 грн.
У клопотанні вказується, що 21.08.2020 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

На думку органу досудового розслідування, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні доказами, а саме:
-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.07.2020;

-протоколом огляду місця події від 25.07.2020;

-рапортом о/у ОСОБА_8 від 27.07.2020;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 30.07.2020;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 30.07.2020;

-заявою про долучення квитанції з ломбарду від ОСОБА_9 від 30.07.2020;

-протоколом огляду квитанції з ломбарду від 30.07.2020;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17.08.2020;

-повідомленням про підозру ОСОБА_4 від 21.08.2020;

-іншими матеріалами кримінального провадження.

Як зазначається в клопотанні, в зв`язку з викладеним, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, в ході досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді обрання стосовно ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як тримання під вартою, оскільки існують реальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозра, повідомлена ОСОБА_4 , повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, і підозрюваний, усвідомлюючи, що у разі визнання судом його винним йому може бути призначене покарання, яке пов`язане із позбавленням волі на значний строк, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності;
- впливати на свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин;

- вчинити інше кримінальне правопорушення;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме зникнути та перебувати тривалий час у розшуку, приховувати чи знищити речові докази.

На підставі викладеного, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із застосуванням застави у розмірі не менше 80 (вісімдесят) неоподаткованих доходів громадян.

В судовому засіданні прокурор Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні, та просив застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із одночасним застосуванням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 вказав, що вину у вчиненні кримінального правопорушення визнає, розкаюється, злочин вчинив внаслідок скрутного матеріального становища, просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , де він фактично проживає, з тим, щоб він міг працювати та утримувати чотирьох дітей.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов висновку про таке.
Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження за №0000318 від 25.07.2020, в якому 21.08.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатнім, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).
Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Ця підозра підтверджується зібраними по справі матеріалами, зокрема, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 30.07.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 30.07.2020, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 21.08.2020.
Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеним прокурором такі ризики:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки санкцією статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років,і підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального покарання, може значний термін переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення. Цей ризик ураховується разом з іншим ризиком - вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний раніше вчиняв злочини проти власності. Так, 31.05.2019 до суду направлено обвинувальний акт відносно вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Як вже зазначалося, слідчий суддя вважає доведеним прокурором наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає необхідним при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , крім вищевказаного, врахувати те, що ОСОБА_4 свою вину у вчиненому визнає, розкаюється, співпрацює із слідством, має на утриманні чотирьох дітей, перебуває у цивільному шлюбі, працює на двох роботах.

Слідчий суддя ураховує належну процесуальну поведінку підозрюваного, який не був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, проте з`являвся до слідчого для участі в слідчих діях, з`явився в судове засідання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно з чч. 1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:
- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ);
- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").
Слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_4 не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, отже, вважає обґрунтованим застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.
Як передбачено ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

На підставі вищевикладеного cлідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як домашній арешт, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, строком на два місяці, тобто до 28.10.2020 р. включно, з одночасним покладенням на підозрюваного обов`язків, необхідність яких встановлена з наведеного обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя вважає також необхідним зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000318 від 25.07.2020потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_4 , про який ідеться в клопотанні слідчого.

Керуючись стст. 1, 8, 29 Конституції України, стст. 176-178, 181, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити частково.
Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, строком на два місяці, тобто до 28.10.2020 р. включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- не залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу прокурора, слідчого, суду;

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити строк дії цієї ухвали та покладених на підозрюваного обов`язків два місяці, тобто до 28.10.2020 р. включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем реєстрації підозрюваного.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_4 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_6 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1