Справа № 629/1963/20
Провадження № 1-кс/629/876/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2020 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваних ОСОБА_5 ОСОБА_6 , захисників адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 розглянувши у судовому засіданні клопотання захисників підозрюваних ОСОБА_5 ОСОБА_6 адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на повідомлення про підозру по матеріалам досудового розслідування №0001817 від 14.12.2019 року,-
ВСТАНОВИВ:
До Лозівського міськрайонного суду Харківської області надійшла скарга адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , в якій вони просять скасувати повідомлення про підозру від 30.04.2020 року в рамках кримінального провадження №0001817 від 14.12.2019 року.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні заперечували проти даного клопотання та просили відмовити в задоволенні скарги.
Захисники та підозрювані наполягали на задоволенні скарги, посилаючись на викладені в скарзі доводи.
Вислухавши думку захисників, підозрюваних, прокурора та слідчого, дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного.
Як вбачається зі змісту скарги, в своїй скарзі захисники вказують на те, що під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні прямих, достатніх та належних доказів, які б окремо або у своїй сукупності підтверджували факт скоєння ОСОБА_6 та ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 189 КК України, не здобуто. Разом з тим, наявні докази, які доводять непричетність ОСОБА_6 та ОСОБА_5 до інкримінованого правопорушення, у зв`язку з чим сторона захисту вважає, що органом розслідування встановлена відсутність в діянні ОСОБА_6 та ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення. Крім того, на думку захисників в порушення вимог законодавства, орган досудового розслідування при формулюванні повідомлень про підозру від 30.04.2020 року не вказав на обставини, які виправдовують підозрюваних, та свідчать про відсутність в діях ОСОБА_6 та ОСОБА_5 складу злочину. Не були деталізовані фактичні обставини кримінального правопорушення, вчиненого з прямим умислом. На підставі вищевикладеного, сторона захисту вважає, що в діях ОСОБА_6 та ОСОБА_5 відсутні об`єктивна та суб`єктивна сторона складу злочину.
Тобто захисниками фактично ставиться питання щодо не обґрунтованості підозри.
В зв`язку з викладеним, захисники просять скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від 30.04.2020 року.
Разом з тим, на стадії досудового розслідування, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011)), слідчий суддя може оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення. При цьому повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру,
В рішенні «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90, «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.94. ЄСПЛ навів важливий критерій обґрунтованості підозри та її відмежування від кінцевого обвинувачення. Суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що необхідні для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення.
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри, з врахуванням положень ст. 17 КПК України, не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування, зокрема, при розгляді скарги, відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри, в рамках розгляду зазначеної скарги, неможливий.
Тобто, можливість оскарження повідомлення про підозру відповідно до п. 10 ст. 303 КПК пов`язана виключно з питанням її обґрунтованості, тобто достатності доказів для її повідомлення, а не з будь-якими іншими. Слідчий суддя перевіряє обґрунтованість підозри, а саме: стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення у вчинені якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу й місця його вчинення, а також інші суттєві обставини, відомі на момент повідомлення про підозру. Але така особа не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності й допустимості.
Тому повідомлення про підозру слідчий суддя скасовує лише в разі, якщо воно є необґрунтованим, тобто нездатним переконати стороннього спостерігача, що особа може бути причетна до кримінального правопорушення. Ніякі інші порушення слідчим чи прокурором норм КПК не можуть бути підставою для скасування підозри, оскільки вони тягнуть за собою інші передбачені цим кодексом процесуальні наслідки.
Що стосується посилання сторони захисту на відсутність в підозрі обставин, які виправдовують підозрюваних, та свідчать про відсутність в діях ОСОБА_6 та ОСОБА_5 складу злочину, то згідно ст.. 277 КПК України зазначення даних відомостей не входить до переліку відомостей, які мають бути зазначені в повідомлені про підозру.
Як вбачається зі змісту вказаних в скарзі підстав повідомлення про підозру від 30 квітня 2020 року, а саме викладення в ньому фактичних обставин кримінального правопорушення у вчинені якого підозрюються ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , з зазначенням часу й місця його вчинення, а також інших суттєвих обставини, відомих на момент повідомлення про підозру, вони відповідають зазначеним прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема рішеннями у справах «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994. критеріям щодо здатності переконати стороннього спостерігача, що особа може бути причетна до кримінального правопорушення, тобто вказана причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є імовірною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.
Ніякі інші можливі порушення слідчим чи прокурором норм КПК під час проведення досудового розслідування, не можуть бути правовою підставою для скасування повідомлення про підозру, з урахуванням того, що вони тягнуть за собою інші передбачені цим кодексом процесуальні наслідки.
В зв`язку з викладеним в задоволенні скарги належить відмовити.
На підставі встановленого, керуючись ст.303, 304 і 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
В задоволенні скарги захисників підозрюваних ОСОБА_5 ОСОБА_6 , адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на повідомлення про підозру в рамках кримінального провадження №0001817 від 14.12.2019 - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали, шляхом направлення апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1