Справа № 991/6342/20
Провадження1-кс/991/6529/20
У Х В А Л А
іменем України

05 серпня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
представника власника майна адвоката ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Ексімпром», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002990 від 02.04.2013,
ВСТАНОВИЛА:

1.До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Ексімпром» про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 06.12.2018 у кримінальному провадженні № 0002990 від 02.04.2013, на грошові кошти, належні на праві власності ТОВ «Ексімпром».
1.1.Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06.12.2018 накладений арешт на грошові кошти ТОВ «Ексімпром» на поточних рахунках, відкритих в ПАТ «Банк Кредит Дніпро». На думку заявника, такий арешт є необґрунтованим, оскільки з клопотанням звернувся неналежний суб`єкт, слідчим не доведено походження грошових коштів, а арештоване майно не відповідає ознакам речових доказів. Крім того, представник власника майна зазначає про відсутність потреби у подальшому застосуванні арешту як заходу забезпечення кримінального провадження.

2.Представник власника майна в судовому засіданні підтримала подане клопотання і просила його задовольнити. Прокурор заперечував проти задоволення клопотання. Пояснив, що підозрюваними використовувалися рахунки ТОВ «Ексімпром» при здійсненні протиправної діяльності; на час накладення арешту існували підстави для нього, на сьогоднішній день статус підозрюваних осіб не змінився, однак матеріали щодо них виділені в окремі провадження.

3.Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшла такого висновку.
3.1.Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
3.2.Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Разом з тим, у відповідності до п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК України ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі зазначається, в чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення (п. 4 ч. 2 ст. 396 КПК України).

3.3.Таким чином, розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник. В даному випадку заявник вказує як на необґрунтованість накладення арешту, так і на відсутність подальшої потреби, що обумовлює межі дослідження слідчим суддею.
3.4.Обґрунтованість накладення арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.
3.5.Із ухвали Подільського районного суду м. Києва від 06.12.2018 вбачається, що Управлінням спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України проводилося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002990 від 02.04.2013 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368, ч. 5 ст. 368, ч. 3 ст. 368-2, ч. 2 ст. 375, ч. 2 ст. 376, ч. 2 ст. 376-1, ч. 1 ст. 382 КК України. Відповідно до цієї ухвали слідчим суддею задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 та накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Ексімпром» на поточних рахунках, відкритих в ПАТ «Банк Кредит Дніпро».
3.6.Зі змісту ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06.12.2018 вбачається, що арешт на грошові кошти ТОВ «Ексімпром» на поточних рахунках, відкритих в ПАТ «Банк Кредит Дніпро», накладено з метою забезпечення спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання у майбутньому та відшкодування заподіяної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
3.7.Представник власника майна просить скасувати вказану ухвалу, зазначаючи про необґрунтованість арешту, оскільки грошові кошти на банківському рахунку є нематеріальним об`єктом та не можуть буми визнані речовими доказами. Проте, як вбачається з ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06.12.2018 арешт на грошові кошти з метою збереження речових доказів не накладався, а тому визнання чи невизнання їх речовими доказами не впливає на обґрунтованість накладення арешту.
3.8.Під час судового засідання встановлено, що представник вже зверталася до Вищого антикорупційного суду з клопотанням про скасування арешту. Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.07.2020 у справі № 991/5266/20 у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Ексімпром», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 06.12.2018 у справі № 758/14956/18, відмовлено. В судовому засідання представник зазначила, що зверталася з інших підстав, ніж ті, що зазначені в клопотанні, що розглядається. Разом з тим, дослідження ухвали Вищого антикорупційного суду у взаємному зв`язку з клопотанням, що розглядається, не дає слідчому судді дійти висновків про різність зазначених підстав. Так, в цій справі обґрунтування клопотання здійснюється представником з тих же підстав, що зазначалися в раніше поданому аналогічному клопотанні: арешт на майно ТОВ «Ексімпром» накладений слідчим суддею без обґрунтування підстав щодо неповідомлення власника майна; при розгляді клопотання слідчим суддею не перевірено право особи, що звернулась із вказаним клопотанням, на подання такого клопотання, оскільки правом на звернення із клопотанням про арешт майна третьої особи наділений тільки прокурор; слідчим суддею не перевірено обґрунтованість доводів клопотання та не було встановлено всі належні і достатні обставини стосовно наявності підстав для накладення арешту на майно, зокрема, неможливості використання майна як доказу; арештоване майно не відповідає ознакам речових доказів, а слідчим не доведено незаконності джерел походження арештованих коштів; слідчий ввів в оману слідчого суддю про те, що на момент розгляду клопотання про арешт ОСОБА_6 був підозрюваним у кримінальному провадженні № 0002990, в той час як слідчим суддею взято до уваги наявність такої підозри як підставу для задоволення клопотання.
3.9.Зважаючи на приписи ст. 309 та ст. 174 КПК України, у випадку коли особа (підозрюваний, інший власник або володілець майна) вважає накладення арешту необґрунтованим, він може: 1) оскаржити відповідну ухвалу слідчого судді в апеляційному порядку, або 2) заявити клопотання про скасування арешту такого майна на підставі ст. 174 КПК України.
3.10.Одним із основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду, яке вступило в законну силу.
3.11.Слідчий суддя зауважує, що реалізація права на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна обумовлена не тим, що відповідний суб`єкт не погоджується із застосованим заходом забезпечення кримінального провадження протягом його дії. Інститут скасування арешту пов`язаний з наявністю двох умов, закріплених у ст. 174 КПК України необґрунтованістю його накладення та відсутності подальшої потреби в ньому. При чому одна і та ж підстава не може бути предметом неодноразового розгляду різними судами (слідчими суддями).
3.12.Як зазначено у п. 3.8 цієї ухвали, представник виносить на розгляд слідчого судді ті самі підстави скасування арешту у кримінальному провадженні № 0002990 від 02.04.2013, які вже були предметом розгляду слідчим суддею Вищого антикорупційного суду. Нових обставин адвокат не зазначає. При вирішенні цього клопотання представниками не надано жодного нового обґрунтування для того, щоб слідчий суддя змінила раніше зроблений іншим слідчим суддею висновок щодо обґрунтованості накладення арешту.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 2, 170-173, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

1. У задоволенні клопотання ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Ексімпром» про скасування арешту майна відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

3. Повний текст ухвали оголошений 07.08.2020 об 11:30.

Слідчий суддя ОСОБА_1