Справа №127/7485/20
Провадження №1-кп/127/274/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

представника потерпілого: адвоката ОСОБА_5 ,

сторони захисту: адвоката ОСОБА_6 , обвинуваченої ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 12 кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 286 Кримінального кодексу України,
ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною другою статті 286 Кримінального кодексу України (далі КК).
Захисник обвинуваченої адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заявив клопотання про призначення у кримінальному провадженні судово-автотехнічної транспортно-трасологічної експертизи. Клопотання мотивоване тим, що під час проведення досудового розслідування не було взято до уваги посилання у протоколі огляду місця події на нанос ґрунту на проїзній частині та подальші показання обвинуваченої щодо заносу керованого нею автомобіля.
Прокурор вважає, що правові підстави для задоволення клопотання відсутні, оскільки під час досудового розслідування було проведено усі необхідні процесуальні дії в кримінальному провадженні.
Захисник потерпілого адвокат ОСОБА_5 підтримав думку прокурора, а також зауважив, що після ознайомлення з матеріалами справи під час закінчення досудового розслідування, ні обвинувачена, ні її захисник відповідного клопотання про проведення додаткових експертних досліджень не заявляли. Також зауважив, що з метою дослідження питань, які порушуються захисником обвинуваченої у клопотанні, доцільно викликати в судове засідання експерта, щоб він надав відповідні роз`яснення.
Потерпілий ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.
Обвинувачена ОСОБА_7 підтримала думку свого захисника.
Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку.
Відповідно до частини першої статті 332 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Згідно з частиною першою статті 242 КПК експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Для вирішення питань, які порушені захисником обвинуваченої у клопотанні, необхідні спеціальні знання. Разом з тим, вирішуючи питання щодо наявності підстав для задоволення клопотання і оцінюючи при цьому доводи учасників судового провадження, суд вважає за доцільне зауважити таке.
Чинний кримінально-процесуальний закон розмежовує статус експерта та спеціаліста у кримінальному провадженні. Зокрема, зі змісту частини першої статті 69 КПК випливає, що експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України «Про судову експертизу» на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань. Натомість відповідно до частини першої статті 71 КПК спеціалістом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками і може надавати консультації та висновки під час досудового розслідування і судового розгляду з питань, що потребують відповідних спеціальних знань і навичок.
Слід зауважити, що частиною другою статті 71 КПК визначено, що спеціаліст може бути залучений для надання безпосередньої технічної допомоги (фотографування, складення схем, планів, креслень, відбір зразків для проведення експертизи тощо) сторонами кримінального провадження під час досудового розслідування і судом під час судового розгляду, а також для надання висновків у випадках, передбачених пунктом 7 частини четвертої цієї статті.
Згідно з пунктом 7 частини четвертої статті 71 КПК спеціаліст має право надавати висновки з питань, що належать до сфери його знань, під час досудового розслідування кримінальних проступків, у тому числі у випадках, передбачених частиною третьою статті 214 цього Кодексу.
Зі змісту пунктів 2, 3 частини третьої статті 214 КПК випливає, що для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути: проведено медичне освідування; отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.
Отже, правові підстави для залучення спеціаліста на цій стадії кримінального провадження відсутні. Вирішення ж питань, які порушуються захисником, не були предметом дослідження під час проведення експертиз, а тому експерт не уповноважений на надання відповідей на зазначені питання.
Оцінюючи доводи захисника потерпілого щодо того, що ні обвинуваченою, ні її захисником під час завершення досудового розслідування не було вжито заходів, спрямованих на реалізацію права клопотати про проведення відповідних експертних досліджень, суд вважає за доцільне зауважити таке.
Частиною першою статті 22 КПК визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Згідно з частиною другою статті 22 КПК сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до частини шостої статті 22 КПК суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
При цьому суд вважає за доцільне зауважити, що Верховний Суд (далі ВС) у постанові від 24.09.2020 (справа № 753/10028/18) зауважив, що суд має забезпечити стороні захисту право спростувати висновок експерта, наданий стороною обвинувачення, за допомогою іншого висновку у кримінальному провадженні за обвинуваченням особи у порушенні правил дорожнього руху, оскільки висновок експерта може вплинути на остаточне рішення суду.
У зазначеній постанові ВС посилався на те, що стороною захисту на підтвердження доводів клопотання було надано висновок експерта, проведений на замовлення сторони захисту. Однак суд вважає за доцільне зауважити, що у клопотанні, що є предметом судового розгляду, захисником обвинуваченої порушуються питання, на які експертами в ході проведення досудового розслідування не було надано відповіді. Саме тому суд вважає, що з метою реалізації приписів частини шостої статті 22 КПК клопотання захисника обвинуваченої слід задовольнити.
Вирішуючи питання щодо переліку питань, які необхідно поставити перед експертами, суд вважає за доцільне зауважити, що реченням другим частини першої статті 242 КПК визначено, що не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Тому, зважаючи на те, що захисником перед експертами порушуються питання, у тому числі й щодо питань права (наявність чи відсутність порушення вимог ПДР), суд вважає за доцільне змінити їх формулювання, зазначивши, що експертам пропонується дати відповідь на ряд порушених перед ними питань саме з технічної точки зору.
Керуючись статтею 371 КПК, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_6 задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні судово-автотехнічну транспортно-трасологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вулиця Батозька, 1, місто Вінниця).

На вирішення експертам поставити такі питання:

- чи можливий занос автомобіля марки «Заз-Ланос», д.н.з. НОМЕР_1 , при його попаданні на асфальтове покриття з наносом вологого бруду висотою від 0,3 см до 0,7 см, про що зазначає ОСОБА_7 .?

- як повинна була діяти з технічної точки зору відповідно до вимог ПДР та чи мала водій ОСОБА_7 технічну можливість зупинити керований нею автомобіль до забрудненої ділянки дороги?

- чи наявні в діях водія ОСОБА_7 з технічної точки зору ознаки невідповідності вимогам ПДР та чи перебувають вони в причинному зв`язку з виникненням ДТП?

- як повинен був діяти з технічної точки зору відповідно до вимог ПДР водій ОСОБА_8 .?

- чи наявні в діях водія ОСОБА_8 з технічної точки зору ознаки невідповідності вимогам ПДР та чи перебувають вони в причинному зв`язку з виникненням ДТП?

Для проведення експертизи надати експертам матеріали кримінального провадження (письмові матеріали справи та диск із записами судових засідань).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

Встановити строк проведення експертизи один місяць з дня винесення ухвали про призначення експертизи.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя: