Ухвала
10 грудня 2020 року

м. Київ
справа № 296/7/12-к
провадження № 51-1480ск20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 02 вересня 2020 року та ухвалу Житомирського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року,
встановив:
У касаційній скарзі ОСОБА_4 порушує питання про перегляд вказаних судових рішень у касаційному порядку.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що її подано без додержання вимог п. 4 ч. 2 та ч. 5 вказаної статті.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК, касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Проте ОСОБА_4 подав касаційну скаргу без додержання зазначених приписів кримінального процесуального закону.
Згідно вимог ч. 1 ст. 438 КПК, підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є:
1) істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК);
2) неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК);
3) невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).
Отже, посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судових рішень, і які, на її думку, допущені судами обох інстанцій при їх винесенні, навести конкретні докази і аргументи в обґрунтування кожної позиції.
Однак, всупереч наведеним положенням процесуального закону у поданій касаційній скарзі ОСОБА_4 не наведено обґрунтування в аспекті приписів статей 412, 419, 459 КПК таких істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, допущених судами при ухваленні рішень, що викликає обов`язкове їх скасування з призначенням нового розгляду у суді першої інстанції.
Крім того, скаржником не зазначено в чому саме полягає незаконність та необґрунтованість ухвали апеляційного суду та які конкретно порушення закону, на його думку, було допущено цим судом при розгляді даного провадження в порядку апеляційної процедури та не вказано, які доводи його апеляційної скарги і в порушення якої норми закону апеляційний суд належним чином не дослідив, не перевірив та не оцінив, внаслідок чого визнав їх необґрунтованими.
Крім цього, згідно з ч. 5 ст. 427 КПК, до касаційної скарги додаються копії судових рішень, що оскаржуються, проте ОСОБА_4 не додав до касаційної скарги копій судових рішень.Це не лише становить формальне порушення вказаних положень, але й по суті позбавляє Суд можливості перевірити дотримання суб`єктом подання касаційної скарги вимог статей 424, 426 КПК.
Також, касаційна скарга ОСОБА_4 містить суперечності, оскільки як вбачається з її вступної частини, ним подано скаргу на ухвалу Апеляційного суду Житомирської області від 19 жовтня 2020 року, проте в прохальній її частині останній просить скасувати ухвалу Житомирського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року, що в свою чергу позбавляє суд касаційної інстанції можливості встановити дійсний предмет касаційного розгляду.
Наявність цих недоліків, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Таким чином, оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК, Верховний Суд вважає за необхідне, на підставі ч. 1 ст. 429 КПК, залишити касаційну скаргу без руху та встановити строк для усунення допущених недоліків, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.
На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 02 вересня 2020 року та ухвалу Житомирського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року, залишити без руху та надати десятиденний строк для усунення недоліків із дня отримання копії ухвали.
У разі неусунення зазначених в ухвалі недоліків в установлений строк скаргу буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3