єдиний унікальний номер справи 546/629/20
номер провадження 1-кс/546/118/20
УХВАЛА

20 серпня 2020 року м. Решетилівка

Слідчий суддя Решетилівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю начальника Решетилівського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , начальника СВ Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в закритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_7 , яке погоджено з начальником Решетилівського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 4 ст. 153 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Полтава, жителя АДРЕСА_1 , з середньою освітою, не інваліда, не депутата, не працюючого, раніше не судимого, запобіжного заходу у виді тримання під вартою,-

встановив:

До Решетилівського районного суду Полтавської області 20.08.2020 року старшим слідчим СВ Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 за погодженням з начальником Решетилівського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 внесено клопотання про застосування до підозрюваного за ч. 4 ст. 153 КК України громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

З огляду на норми п.2 ч.2 ст.27 КПК України, суд ухвалив здійснювати розгляд клопотання в закритому судовому засіданні.

Як вбачається з доводів клопотання, органом досудового розслідування встановлено, що у вечірній час 17.08.2020 року ОСОБА_6 , перебуваючи у приміщенні житлового будинку, за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , ігноруючи встановлені правила поведінки в суспільстві, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи негативні наслідки для психологічного розвитку малолітнього ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та бажаючи їх настання, діючи з прямим умислом, протиправно, використовуючи його безпорадний стан, вчинив відносно нього насильницькі дії сексуального характер, які виразились в оральних зносинах з малолітнім ОСОБА_8 . Такі його дії органом досудового розслідування кваліфіковані за ч. 4 ст. 153 КК України.

18.08.2020 р. о 18 год. 45 хв. ОСОБА_6 затримано у відповідності до ст. 208 КПК України. Час фактичного затримання 17 год. 40 хв. 18.08.2020 року.

Слідчий у клопотанні зазначає, що в ході досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000228, кваліфікованому за ч. 4 ст. 153 КК України, щодо громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 19.08.2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК України.

Про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК України, старший слідчий СВ Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 посилається на документи, які додані ним до клопотання: витяг з ЄРДР по кримінальному провадження № 0000228; заяву ОСОБА_9 від 18.08.2020 р. про вчинення кримінального правопорушення; протокол огляду місця події, складеного 18.08.2020 р., домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколи огляду місця події, складених 18.08.2020 р., домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 ; постанову про визнання речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 18.08.2020 року; протокол допиту законного представника потерпілого ОСОБА_9 від 18.08.2020 року; протокол затримання підозрюваного ОСОБА_6 від 18.08.2020 року.

Посилаючись на вищевказані обставини, та на обставини, що свідчать про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, та те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст. 12 КК України, віднесений до категорії тяжкого, у зв`язку з чим ОСОБА_6 , усвідомлюючи, що підозрюється у скоєнні тяжкого злочину за який передбачена безальтернативна міра покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування, суду з метою уникнення покарання за вчинення кримінального правопорушення, та те, що підозрюваний ОСОБА_6 спільно проживає з потерпілим ОСОБА_8 та законним представником потерпілого ОСОБА_9 , старший слідчий СВ Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 та додані до нього матеріали, допитавши підозрюваного ОСОБА_6 , який вказав, про обставини вчинення ним кримінального правопорушення він нічого не пам`ятає, оскільки перебував в стані алкогольного сп`яніння, оскільки випив 6 чи 7 літрів пива, заслухавши доводи та міркування начальника Решетилівського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , який підтримав внесене до слідчого судді клопотання та посилався на ризики, які вказані у клопотанні, пояснення начальника СВ Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , який підтримав внесене до суду клопотання та посилався на обставини та ризики, що викладені в ньому, заслухавши думку та міркування захисника підозрюваного ОСОБА_5 , який просив обрати більш м`який вид запобіжного заходу, який би не був пов`язаний з позбавлення волі для його підзахисного, і приходить до висновку, що в даний час є передбачені законом підстави для обрання підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК України, такого запобіжного заходу як тримання під вартою, виходячи з таких підстав.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати, зокрема, на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти, зокрема, інше кримінальне правопорушення. Відповідно до ч. 2 цієї статті, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України встановлені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

При розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує також загальні положення ч. 3 ст. 176 КПК України, виходячи з встановленого КПК України принципу змагальності сторін, про те, що слідчий, прокурор, якщо не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, то слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу.

Нормами ч. 1 ст. 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що 18.08.2020 року до Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області надійшла заява від ОСОБА_9 , яка проживає по АДРЕСА_1 , про вчинення 17.08.2020 року кримінального правопорушення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає по АДРЕСА_1 , які полягали у вчиненні дій насильницького характеру відносно її малолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з чим було внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с.а.с. 3, 4).

18.08.2020 року в ході огляду місця події та додаткового огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 ; було вилучено:

- дитячі труси;

- ігрові карти у кількості 16 шт. із оголеними особами жіночої статі;

- фотокартку із оголеною жінкою;

- фотопортрети оголених жінок у кількості 4 шт.;

- журнали із еротичним змістом у кількості 9 шт. (а.с.а.с. 5-6, 7-8).

Відповідно до постанови про визнання речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 18.08.2020 року вищезазначені вилучені речі визнані речовими доказами та приєднані до матеріалів кримінального провадження № 0000228 від 18.08.2020 року (а.с. 9).

18.08.2020 року до участі у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000228 від 18.08.2020 року, як законного представника малолітнього ОСОБА_8 залучено його матір ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.а.с. 15, 16, 17).

У ході допиту малолітнього потерпілого ОСОБА_8 , встановлено, що він проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом з матір`ю ОСОБА_9 , бабою ОСОБА_10 та співмешканцем баби ОСОБА_6 . Так, відповідно до показів малолітнього потерпілого ОСОБА_8 , ввечері 17.08.2020 року, ОСОБА_6 , співмешканець баби ОСОБА_10 , вчинив дії сексуального характеру відносно нього без застосування насильства. Вказані обставини підтверджує законний представник малолітнього потерпілого ОСОБА_9 , про які вона дізналася зі слів сина ОСОБА_8 (а.с.а.с. 18-19, 20-21)

18.08.2020 року о 17 год. 40 хв. ст. слідчий Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 затримав підозрюваного ОСОБА_6 та о 18 год. 45 хв. 18.08.2020 року повідомив уповноважений законом орган про надання безоплатної правової допомоги, у зв`язку з чим підозрюваному Регіональним центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Полтавській області призначено захисника ОСОБА_5 . (а.с.а.с. 10-11, 12,13,14)

9.08.2020 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4. Ст. 153 КК України та вручено копію повідомлення про підозру від 19.08.2020 року (а.с. 22).

Відповідно до протоколу допиту підозрюваного від 19.08.2020 року, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовився від дачі показань, пославшись на ст. 63 Конституції України. (а.с. 23)

Аналізуючи доведеність прокурором обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення в контексті положень п.1 ч.1 ст.194 КПК України слідчий суддя приходить до висновку, що в сукупності досліджених доказів прокурором в судовому засіданні при розгляді вказаного клопотання, в межах його розгляду, доведено обставини та наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 153 КК України.

При цьому, в контексті висновків слідчого судді щодо обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вищевказаного кримінального правопорушення, слідчий суддя застосовує практику Європейського суду з прав людини і зазначає наступне.

Так, Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства зазначив, «…наявність обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин.

У справі «Феррарі-Браво проти Італії» ЄСПЛ зазначив: «…комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою».

В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», ЄСПЛ зазначив: «…факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, в своїй сукупності, виходячи з вищевикладеного слід дійти висновку, що й практика Європейського суду з прав людини дає підстави стверджувати, що немає вимоги щодо чітких доказів на стадії обрання запобіжного заходу, на якій не вирішується питання про доведеність чи не доведеність вини особи у вчиненні злочину.

Також, встановлюючи та аналізуючи наявність поданих доказів про обставини, які передбачені п.2 та 3 ч.1 ст.194 КПК України (що ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів), слідчий суддя приходить до висновку, що при розгляді даного клопотання обставини, передбачені п.2 та 3 ч.1 ст.194 КПК України є доведеними, виходячи з таких підстав.

Громадянин ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_1 по АДРЕСА_1 , несудимий, непрацюючий, в даний час органом досудового розслідування обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, пов`язаного з порушенням проти статевої свободи та статевої недоторканості особи, вчиненому щодо малолітньої особи (ч.4 ст.153 КК України), за даний злочин законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років. Будучи на волі, ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, не виконувати процесуальних обов`язків. Крім цього суд враховує те, що ОСОБА_6 проживає в одному будинку з малолітнім потерпілим. Тому застосування іншого запобіжного заходу крім тримання під вартою суд вважає при даних обставинах недоцільним, оскільки ОСОБА_6 може вплинути на показання потерпілого та його законного представника, і продовжувати злочинну діяльність відносно малолітнього потерпілого.

Враховуючи вищевикладені і встановлені обставини та ризики, слідчий суддя вважає, що вони в даний час свідчать про неможливість застосування підозрюваному ОСОБА_6 більш м`яких видів запобіжних заходів, що передбачені пунктами 1-4 ч.1 ст.176 КПК України, так як жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Частиною 4 ст.183 КПК України встановлено, що слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні у випадках, передбачених пунктами 1-3 цієї частини ст.183 КПК України. Як було встановлено в судовому засіданні, це провадження не підпадає під випадки, передбачені пунктами 1-3 ч.4 ст.183 цього Кодексу. Отже, слідчий суддя, керуючись положеннями ч.3 ст.183 КПК України (які є обов`язковими для виконання), з урахуванням положень ч.5 ст.182 цього Кодексу, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, і вважає за можливе визначити розмір застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 63060 грн., враховуючи тяжкість злочину, в якому підозрюється особа (тяжкий злочин), з урахуванням майнового та сімейного стану підозрюваного.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.
Враховуючи положення ч.4 ст.196 КПК України, обсяг здійснення необхідних слідчих дій по вищевказаному кримінальному провадженню, а також враховуючи норми ч.4 ст.28 КПК України про те, що кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово, слідчий суддя приходить до висновку, що строк дії даної конкретної ухвали про тримання особи під вартою необхідно встановити до 17 години 40 хвилин 17 жовтня 2020 року.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 8, 9, 26, 28, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Полтава, жителя АДРЕСА_1 , з середньою освітою, не інваліда, не депутата, не працюючого, раніше не судимого, що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК України запобіжний захід тримання під вартою.

Визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 63060 грн., яку має право внести підозрюваний ОСОБА_6 або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Полтавської області (рахунок отримувача № UA 0015950 код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26304855, банк ДКСУ м. Київ, МФО -820172).
У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_6 покладаються такі обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України :

- прибувати до органу досудового розслідування та суду у визначений ними час за кожною вимогою;

- не відлучатися з місця проживання без реєстрації ( АДРЕСА_1 ) без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти орган досудового розслідування, прокурора, суд про зміну свого місця фактичного проживання.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо, підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до органу досудового розслідування або суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Строк дії запобіжного заходу до 17 години 40 хвилин 17 жовтня 2020 року.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1