УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого у кримінальному провадженні № 120 201 000 000 009 21 від 13.10.2020 за ч. 4 ст. 160 КК України про арешт майна,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 про накладення у кримінальному провадженні № 120 201 000 000 009 21 від 13.10.2020 за ч. 4 ст. 160 КК України арешту на майно.

На обґрунтування клопотання зазначено, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснює досудове розслідування у цьому кримінальному провадження за ч. 4 ст. 160 КК України.
Під час проведення 22.10.2020 невідкладного обшуку у квартирі АДРЕСА_1 , слідчим виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 5 000 грн.
Постановою слідчого від 22.10.2020 вилучені документи на підставі ст. 98 КПК України визнані речовими доказами.

У зв`язку з цим, слідчий просила накласти арешт на вилучені грошові кошти з метою його збереження.

У судовому засіданні слідчий підтримав клопотання та просив його задовольнити у повному обсязі.

Слідчий суддя, заслухавши думку слідчого, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 41 Конституції України право власності є непорушним, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Наведене положення Конституції покладене в основу однією з засад кримінального провадження, сутність якої відображена у ст. 16 КПК та передбачає, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження можливе лише на підставі вмотивованого судового рішення, без наявності якого допускається тільки тимчасове вилучення майна.

Так, статтею 131 КПК передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.

Враховуючи, що слідчий суддя має можливість встановити наявність у кримінальному провадженні певних обставин виключно з матеріалів поданого клопотання, на його ініціатора і покладається відповідний обов`язок.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом вчинення злочину.

Метою накладення арешту на вилучене майно слідчий зазначає збереження речових доказів.

Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що грошові кошти, арешт на які ініціює питання слідчий вилучені 22.10.2020 під час проведення у порядку ч. 3 ст. 233 КПК невідкладного обшуку за адресою: АДРЕСА_2 .

У подальшому, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.10.2020 відмовлено у наданні дозволу на проведення обшуку вказаного вище приміщення.

Відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК якщо слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 КПК.

Таким чином, враховуючи відсутність законних підстав вилучення вказаних слідчим грошових коштів, а також наслідки їх утримання, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмовити у задоволенні ініційованого слідчим клопотання.

Керуючись вимогами ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 про накладення арешту на грошові кошти у сумі 5 000 грн., вилучені під час проведення 22.10.2020 невідкладного обшуку у за адресою: АДРЕСА_2 , відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1