№ 755/6736/20
№1-кс/755/4104/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" вересня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про підозру у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002411 від 02.04.2020 року,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

особи, яка подала скаргу-

адвоката ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про підозру у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002411 від 02.04.2020 року.

Скарга мотивована тим, що СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002411 від 02.04.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України. За результатами досудового розслідування, 15.05.2020 року старший слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_5 , у межах кримінального провадження за № 0002411 від 02.04.2020 року, вручив ОСОБА_4 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України. Проте, дане повідомлення про підозру не є обґрунтованим, не відповідає матеріалам кримінального провадження. У матеріалах кримінального провадження № 0002411 від 02.04.2020 року міститься копія розписки про отримання коштів ОСОБА_7 від ОСОБА_8 , написана власноручно ОСОБА_7 , який визнаний потерпілим у кримінальному провадженні. Слідчому неодноразово було наголошено про дану розписку та подане клопотання про проведення почеркознавчої експертизи, проте, слідчий ігнорував це та жодних слідчих (процесуальних) дій не проводив з метою встановлення фактичних обставин кримінального правопорушень, а продовжував здійснювати досудове розслідування з упередженим ставленням до підозрюваного ОСОБА_4 . Крім того, слідчий повідомлявся про те, що відносно ОСОБА_7 по факту заволодіння грошовими коштами, які належать ОСОБА_9 , внесено відомості до ЄРДР за ч. 3 ст. 190 КК України, однак, і таку обставину сторона обвинувачення не визнала суттєвою. Також, ОСОБА_4 надав всі показання відповідно до матеріалів справи, тому, аналізуючи його показання, матеріали - аудіо та - відео контролю за особою, можна дійти висновків, що у діях ОСОБА_4 відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, адже розписка від ОСОБА_7 підтверджує те, що він дійсно брав гроші у ОСОБА_8 і не повернув їх, тому, в діях ОСОБА_4 відсутній склад правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України. Таким чином, встановлено, що старший слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_5 у повідомлені про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, не вказав беззаперечних фактів та суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру, того, що саме ОСОБА_4 за попередньою змовою групою осіб вчинив вимагання, поєднане із погрозою вбивства, а зазначив лише обставини події.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 скаргу підтримала у повному обсязі, просила її задовольнити та зазначила, що було подано багато скарг та клопотань про проведення слідчих дій, а саме: проведення одночасного допиту ОСОБА_4 та потерпілого; проведення почеркознавчої експертизи за розпискою потерпілого ОСОБА_7 й інших слідчих дій. Жодного разу її підзахисний не ухилявся від проведення слідчих дій, однак, слідчий, отримавши всі їхні клопотання ніяк не відреагував, не виніс постанову про відмову у проведенні слідчих дій, як того вимагає КПК України. Зокрема, відносно одного з підозрюваних у кримінальному провадженні вже скасовано підозру. Крім того, за результатами проведення негласних слідчих дій, про що їй стало відомо з копії клопотання про застосування запобіжного заходу, вбачається, з розмови, відображеної у протоколі, її підзахисний відмовився брати гроші чи іншим чином незаконно допомагати.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника та пояснив, що він особисто бачив оригінал розписки і особисто він, ніяких коштів не вимагав, а тому підозра є необґрунтованою.

У судовому засіданні прокурор заперечив проти задоволення скарги, зазначивши, що підозра є обґрунтованою, з приводу чого зібрано достатньо доказів. Органу досудового розслідування оригінал розписки від потерпілого ОСОБА_7 надано не було, хоча вони зверталися до ініціатора проведення експертизи про надання оригіналу, оскільки без цього провести експертизу не можливо, однак, оригінал так і не було надано, а на основі копії розписки проведення експертизи не можливе. Зокрема, прокурор зазначив, що якби виникали будь-які питання щодо призначення експертизи чи проведення інших слідчих дій, то сторона захисту зверталась би з відповідним клопотанням до слідчого судді, однак, цього зроблено не було. Крім того, пояснив, що з урахуванням достатності доказів, зібраних під час досудового розслідування, на даний час відбувається виконання ст. 290 КПК України, про що повідомлено стороні захисту, а також повідомлено про можливість ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, однак, ніхто цього не виконує.

Після думки прокурора, захисник ОСОБА_3 зазначила, що на момент розгляду скарги їй стало відомо про виконання ст. 290 КПК України. Крім того, зазначила, що так дійсно оригінал розписки не було надано, однак, вони зазначали в клопотаннях, що оригінал розписки буде надано безпосередньо до експерта, після того, як буде призначена експертиза.

Слідчий суддя, вислухавши доводи захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора, вивчивши матеріали скарги та надані матеріали, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що в Дніпровському УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0002411 від 02.04.2020 року.

15 травня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України.

Згідно з положеннями п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні підозрюваним, його захисником чи законним представником можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом .

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно до ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Відповідно до ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України") оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

З наявних даних, що містяться в матеріалах скарги вбачається, що повідомлення про підозру від 15 травня 2020 року ОСОБА_4 за своїм змістом повністю відповідає вимогам ст. 277 КПК України і містить усі необхідні відомості, отже слідчим були дотримані вимоги закону в повному обсязі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 , звертаючись до слідчого судді із вказаною скаргою, посилається на необґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, оскільки відсутні прямі, достатні та належні докази цьому.

При цьому, слід зазначити, що для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Дослідивши матеріали скарги, з урахуванням стадії закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні, оскільки ніхто не заперечував, що на даний час виконуються вимоги ст. 290 КПК України, слідчий суддя вважає, що наразі відсутні законні підстави для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, у кримінальному провадженні № 0002411 від 02.04.2020 року, у зв`язку з чим, у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 303, 304, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення слідчого Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про підозру у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002411 від 02.04.2020 року відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя