УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2020 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 201 101 300 016 21 від 29.05.2020, у якому

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Вінниця, громадянин України, українець, з неповною середньою освітою, який офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,
підозрюється за ч. 4 ст. 296 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_7 клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_8 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 120 201 101 300 016 21 від 29.05.2020.
На обґрунтування клопотання зазначено, що 30.05.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.06.2020 відносно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.07.2020 продовжений до шести місяців, тобто до 30.11.2020 включно.

На думку слідчого, продовжують існувати ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, знищення, приховування або спотворення речей та документів, що мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, незаконного впливу на інших підозрюваних, свідків у цьому кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Захисники заперечували проти задоволення клопотання слідчого. Вважали, що більш м`який запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Підозрюваний підтримав думки захисників.
Слідчий суддя, заслухавши думки учасників, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_6 ознак інкримінованого злочину.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.06.2020 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 визнані можливість переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, знищення, приховування або спотворення речей та документів, що мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, незаконного впливу на інших підозрюваних, свідків у цьому кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про існування вищезазначених ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Практика ЄСПЛ свідчить, що рішення суду про тримання під вартою є тимчасовим (умовним, попереднім). Концепція «періодичного перегляду» передбачає, що ризики зі спливом часу зменшуються та потребують надання слідчим суддею нової оцінки раніше встановленим.

Отже, надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя вважає такі дії малоймовірними з огляду на те, що обвинувачений має постійне місце проживання, сталі соціальні та родинні зв`язки у місці постійного проживання, тобто підозрюваний має достатньо стримуючих факторів, а будь-яких нових доказів, які б свідчили про існування високої ймовірності переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування слідчому судді не надано.

У той де час, слідчий суддя вважає, що для уникнення кримінальної відповідальності обвинувачений ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадження з метою зміни останніми наданих раніше показань.

Крім того, ризик знищення, зміни або спотворення речей та документів, які мають доказове значення у провадженні, також продовжує існувати з огляду на те, що органом досудового розслідування не здійснений необхідний обсяг слідчих дій, спрямованих на мінімізацію наведеного ризику.

За результатами встановлених обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Однак, прокурором не доведено, що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 , отже, існує можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, який зможе гарантувати виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.

Приймаючи до уваги викладене вище, слідчий суддя вважає, що цілодобовий домашній арешт зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_6 .

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_8 відмовити.

Змінити застосований до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт та покласти на нього такі обов`язки:

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- не спілкуватись з іншими підозрюваними та свідком ОСОБА_9 у цьому кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії цієї ухвали встановити по 23 вересня 2020 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_6 .
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1