Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9517/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.08.2020 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання начальника відділення СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000797 від 04.03.2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 156, ч. 2 ст. 301, ч. 4 ст. 301, ч. 5 ст. 301, ч. 3 ст. 303 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-
УСТАНОВИВ:
Начальник відділення СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 , звернулася до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 .
Клопотання обґрунтовується тим, що в невстановлений день та час в листопаді 2019 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на території житлового масиву «Виноградар» Подільського району міста Києва, познайомився із малолітньою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та достовірно впевнився, що остання є малолітньою, яка внаслідок свого малолітства не інформувала щодо сутності відносин між статтями. ОСОБА_4 , вчиняв фізичне розбещення малолітньої особи, шляхом неодноразової демонстрації останній власного оголеного тіла та статевих органів, у тому числі схиляв малолітню, яка перебувала у стані алкогольного сп`яніння, до оголення, провокуючи її сексуальну поведінку. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, а саме у розбещені малолітньої особи, тобто вчиненні розпусних дій щодо малолітньої особи, що підтверджується доданими матеріалами до клопотання. Крім цього, органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , який перебував у невстановленому місці у невстановлений час, всупереч Закону України «Про захист суспільної моралі», виник злочинний умисел, спрямований на розповсюдження зображень порнографічного характеру неповнолітньої, за допомогою власного мобільного телефону. Таким, чином ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 301 КК України, а саме, у розповсюдженні серед неповнолітніх зображень порнографічного характеру. Крім цього, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 301 КК України, а саме у виготовленні зображень порнографічного характеру, що містять дитячу порнографію, з метою їх розповсюдження, розповсюдженні зображень порнографічного характеру, що містять дитячу порнографію та примушуванні неповнолітніх до участі створенні зображень порнографічного характеру. Також, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 301 КК України, а саме, у виготовленні зображень порнографічного характеру, що містять дитячу порнографію, з метою їх розповсюдження та примушуванні неповнолітніх до участі у створенні зображень та відеопродукції порнографічного характеру, вчинених повторно. Підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 303 КК України, а саме втягненні особи в зайняття проституцією, вчиненого щодо неповнолітньої
14.08.2020 Ухвалою Подільського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до трьох місяців, тобто, строком до 29.08.2020 р. На даний час, у кримінальному провадженні необхідно скласти та затвердити обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, надати сторонам матеріали для ознайомлення, що може зайняти тривалий час з урахуванням значного об`єму зібраних матеріалів, та складністю провадження.
Метою продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, враховуючи, що свідки є малолітніми, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримала та просила його задовольнити.
Захисник ОСОБА_5 проти клопотання заперечував, просив обрати більш м`який запобіжний захід.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні навіть підтримав позицію захисника, повідомив, що почуває себе погано та не може навіть за станом здоров`я переховуватись від правоохоронних органів.
Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.
29.05.2020 р. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 27.07.2020 р.
20.07.2020р. Ухвалою Подільського районного суду м. Києві продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 20.08.2020, включно.
14.08.2020р. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк до трьох місяців, а саме, до 29.08.2020р.
Крім того, за дорученням прокурора в порядку статті 290 КПК України, повідомлено про відкриття матеріалів кримінального провадження підозрюваному та його захиснику.
Тому, слідство вважає, що стороні захисту необхідний термін для ознайомлення, виходячи із того, що матеріали кримінального провадження містять письмові документи, у зв`язку з чим, ознайомлення з матеріалами не може бути закінчено до 29.08.2020.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені в статті 178 КПК України.
Запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, відповідно до ст. 131 КПК України, а його застосування здійснюється з метою забезпечення дієвості провадження.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Згідно вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також інші обставини зазначені в законі.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Як вбачається з тексту Ухвали Подільського районного суду м. Києва від 14.08.2020 р. міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була обрана до підозрюваного з урахуванням обґрунтованості підозри, даних про особу підозрюваного та з метою запобігання ризиками за ст.177 КПК України. Даних про наявність підстав для зміни підозрюваному запобіжного заходу на менш суворий, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено.
З огляду на конкретні обставини та на суспільну небезпечність діяння, інкримінованого підозрюваному правопорушення, слідчий суддя прийшов до висновку, що, наразі, не перестали існувати ризики, які існували при обрані та продовженні ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, визначені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України: ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, совання речових доказів; незаконного впливу на потерпілого, свідка; вчинення іншого кримінального правопорушення.
Виходячи з встановленого судом, слідчий суддя враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
Відтак, з огляду на приведене, характер та фактичні обставини інкримінованих підозрюваному кримінальних правопорушень, свідчать про підвищену суспільну небезпеку. Особа підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, зокрема, і які віднесено згідно статті 12 КК України, до особливо тяжких злочинів. Між тим, санкція відповідної статті КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від семи до дванадцять років.
Слідчий суддя також зазначає, що доводи захисника та підозрюваного щодо необґрунтованості підозри не беруться судом до уваги, оскільки поруч з цим просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Тому, продовжуючи такий вид запобіжного заходу, як тримання під вартою, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на теперішній час не відпали, не втратили своєї вагомості і під загрозою можливого застосування покарання, передбаченого санкцією статті, останній може переховуватись від слідства та суду, впливати на свідків. Будь-яких нових обставин, які мають значення при вирішенні питання щодо запобіжного заходу підозрюваному, та які не існували і не розглядались на час обрання та продовження запобіжного заходу підозрюваним у вигляді тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.
Таким чином, виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, обраний відносно підозрюваного запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінується, а разом з тим, допомагає уникнути виникненню ризиків, існування яких доведено, тому слідчий суддя приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .
Судом вирішувалося питання про можливість вжиття до підозрюваного альтернативного запобіжного заходу, але наявність вказаних вище ризиків та обставин виключає, на думку слідчого судді, застосування таких. Між тим, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, що виправдовує подальше тримання підозрюваного під вартою.
При цьому необхідно зауважити, що суд ґрунтується на принципі презумпції невинуватості, та не ставить ціллю передбачити можливе покарання за інкриміновані обвинуваченим діяння.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання начальника відділення СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , за кримінальним провадженням № 0000797 від 04.03.2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 156, ч. 2 ст. 301, ч. 4 ст. 301, ч. 5 ст. 301, ч. 3 ст. 303 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково;
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 30 (тридцять) діб, до 27 вересня 2020 року включно;
Розмір застави визначити у межах 89 (вісімдесяти девяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 189 180 (сто вісімдесят тисяч сто вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем);
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали;
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду;
-не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави;
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави;
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1