Справа № 712/576/20
Провадження № 1-кс/712/472/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 січня 2020 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , адвоката скаржника ОСОБА_4 , представників потерпілого ОСОБА_5 , адвокатів потерпілого ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_8 , на постанову слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області від 16.12.2019 про закриття кримінального провадження № 0003022 від 12.06.2019,
В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_8 звернувся до суду з скаргою на постанову слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області від 16.12.2019 про закриття кримінального провадження № 0003022 від 12.06.2019, посилаючись на те, що впровадженні слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 перебувало кримінальне провадження № 0003022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке були внесені до ЄРДР 12.06.2019 року. Підставою для внесення зазначених відомостей до ЄРДР була ухвала Соснівського районного суду м. Черкаси про зобов`язання внести до ЄРДР відомості про дорожньо-транспортну пригоду, яка мала місце 27.04.2019 року близько 22 год. 50 хв. в місті Черкаси на перехресті бульвару Шевченка та вулиці Байди Вишневецького за участю автомобіля MITSUBISHI LANCER, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та автомобіля VOLKSWAGEN CADDY, д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням неповнолітнього ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

21 серпня 2019 року слідчим по даному кримінальному провадженню винесена постанова про закриття кримінального провадження, яка ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 17.09.2019 року була скасована. Підставою для скасування постанови про закриття кримінального провадження від 21.08.2019 року стали виявлені факти неповноти досудового розслідування. Також, ухвалою від 17.09.2019 року слідчий суддя роз`яснив, що при новому розслідуванні слідчому слід призначити повторну судово-медичну експертизу та виконати необхідні слідчі дії щодо з`ясування обставин про наявність чи відсутність складу (події) злочину, в достатньому для встановлення об`єктивної істини обсязі і в залежності від встановленого прийняти законне та обґрунтоване рішення щодо подальшого провадження у справі, яке у будь-якому випадку має бути належним чином обґрунтованим з всебічним аналізом фактичних обставин справи та доводів скаржника.

В подальшому, 09.01.2020 року під час складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_8 , була надана постанова слідчого ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження від 16.12.2019 року.

Вважають, що висновок слідчого про закриття кримінального провадження є передчасним, а постанова про закриття кримінального провадження підлягає скасуванню.
Просять суд постанову слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 від 16 грудня 2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003022 від 12.06.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України скасувати.

Зобов`язати слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 внести відповідні відомості про відновлення досудового розслідування вказаного кримінального провадження до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_8 підтримав скаргу та просив її задоволити з підстав викладених в ній.
В судовому засіданні представник ОСОБА_5 ,яка є законним представником ОСОБА_9 адвокати ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , заперечували проти задоволення скарги, надали письмове заперечення на скаргу, яке приєднано до матеріалів скарги, вказували, що скаржник ОСОБА_8 в даному кримінальному провадженні має статус свідка, а тому не має права на зверненні до суду з відповідною скаргою в порядку ст.ст.303,304 КПК України.
Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, зазначив, що оскільки в ході розслідування не було встановлено достатньо доказів того, що в діях наявний склад злочину, передбаченого ст.286 ч.2 КК України, у зв`язку з чим ним винесено постанову про закриття кримінального провадження. Постанову вважає обґрунтованою .
Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження № 003022 встановив наступне.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
Частиною 1 ст. 304 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
В судовому засіданні встановлено, що впровадженні слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 перебувало кримінальне провадження № 0003022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке були внесені до ЄРДР 12.06.2019 року. Підставою для внесення зазначених відомостей до ЄРДР була ухвала Соснівського районного суду м. Черкаси про зобов`язання внести до ЄРДР відомості про дорожньо-транспортну пригоду, яка мала місце 27.04.2019 року близько 22 год. 50 хв. в місті Черкаси на перехресті бульвару Шевченка та вулиці Байди Вишневецького за участю автомобіля MITSUBISHI LANCER, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та автомобіля VOLKSWAGEN CADDY, д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням неповнолітнього ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

21 серпня 2019 року слідчим по даному кримінальному провадженню винесена постанова про закриття кримінального провадження, яка ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 17.09.2019 року була скасована. Підставою для скасування постанови про закриття кримінального провадження від 21.08.2019 року стали виявлені факти неповноти досудового розслідування. Також, ухвалою від 17.09.2019 року слідчий суддя роз`яснив, що при новому розслідуванні слідчому слід призначити повторну судово-медичну експертизу та виконати необхідні слідчі дії щодо з`ясування обставин про наявність чи відсутність складу (події) злочину, в достатньому для встановлення об`єктивної істини обсязі і в залежності від встановленого прийняти законне та обґрунтоване ріщення щодо подальшого провадження у справі, яке у будь-якому випадку має бути належним чином обґрунтованим з всебічним аналізом фактичних обставин справи та доводів скаржника.

В подальшому, 09.01.2020 під час складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_8 , була надана постанова слідчого ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження від 16.12.2019 року.

В судовому засіданні також встановлено, що після скасування постанови про закриття кримінального провадження від 21.08.2019 року слідчим по провадженню було проведено ряд слідчих дій, зокрема призначено та проведено повторну судово-медичну експертизу тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , згідно висновку якої № 02-01/1267 від 11.12.2019 року мали місце ушкодження: було виявлено наслідки загоєння садна ділянки носа у вигляді гіперпігментації шкірних покривів. Окрім цього. згідно із наданими медичними документами 27.04.2019 року за медичною допомогою, подальшому лікуванні та спостереження лікарями за допомогою апаратних методів дослідження, було виявлено травму носа у вигляді перелому кісток носу зі зміщенням уламків; садно обличчя (без зазначення локалізації та розмірів) наслідки загоєння якого, не виключено, виявлені під час проведення повторної судово-медичної експертизи. У зв`язку з відсутністю опису морфологічних особливостей зазначених вище тілесних ушкоджень та оточуючих їх тканин, однозначно стверджувати про їх термін утворення немає можливості, проте їх утворення незадовго до звернення за медичною допомогою 26.04.2019 року не виключається. Вказані вище тілесні ушкодження виникли від дії тупого (их) предмета (ів) не виключено в результаті дорожньо-транспортної пригоди. Травма носа, у вигляді перелому кісток носа зі зміщенням уламків супроводжується розладом здоров`я тривалістю понад 6 але не менше 21 доби і за цією ознакою належить до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я. Садно ділянки обличчя за ступенем тяжкості належить до легких тілесних ушкоджень. Ділянка гіперпігментації шкірних покривів на правому крилі носа, утворена на місці загоєння садна та всі інші тілесні ушкодження, виявлені на тілі ОСОБА_8 , не призвели до видимої деформації обличчя, порушення міміки, тощо і є виправними ушкодженнями, тобто такими, виразність яких значно зменшується з плином часу або під дією нехірургічних засобів.

З таких висновків експерта слідчий прийшов до висновку, що отримані ОСОБА_8 тілесні ушкодження не підпадають під категорію тілесних ушкоджень середньої тяжкості або тяжких.

Вивчивши надані до скарги документи, слідчий суддя вважає, що висновки слідчого є передчасними, оскільки потреба у призначенні та проведенні повторної судово-медичної експертизи була обумовлена необхідністю визначення наявності/відсутності у ОСОБА_8 невиправного знівечення обличчя.

Зазначене було обумовлено тим, що після госпіталізації водія ОСОБА_8 була проведена діагностика наявних тілесних ушкоджень та встановлений діагноз: перелом кісток носу зі зміщенням, деформація зовнішнього вигляду носу. Відповідно до наданих рекомендацій для усунення наслідків отриманих тілесних ушкоджень їй необхідне оперативне лікування в плановому порядку.

Відповідно до п.п. 2.1.1 Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 р. N 6, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 26 липня 1995 року за № за N 255/791 ознаками тяжкого тілесного ушкодження є:

а) небезпека для життя;

б) втрата будь-якого органа або втрата органом його функцій;

в) душевна хвороба;

г) розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш ніж на одну третину;

д) переривання вагітності;

е) невиправне знівечення обличчя.

На підставі п.п. 2.1.8. Правил під виправністю ушкодження належить розуміти значне зменшення вираженості патологічних змін (рубця, деформації, порушення міміки тощо), з часом чи під дією нехірургічних засобів. Коли ж для усунення необхідне оперативне втручання (косметична операція), то ушкодження обличчя вважається невиправним.

У свою чергу судово-медичний експерт ОСОБА_10 у висновку № 02-01/1267 від 11.12.2019 року зазначив, що відповідь на питання про знівечення обличчя не входить в компетенцію судово-медичного експерта. Тобто мета призначення та проведення експертизи не була досягнута, оскільки експерт лише оцінював характер отриманих ОСОБА_8 тілесних ушкоджень на предмет небезпеки для життя в момент їх заподіяння та на предмет кількості днів втрати працездатності, що є зовсім іншими категоріями. А тому висновок слідчого про відсутність у подіях, які мали місце 27.04.2019 року, складу кримінального правопорушення, є передчасним, оскільки необхідні для визначення та кваліфікації обставини (невиправне знівечення обличчя) експертом не були досліджені.

Також, в судовому засіданні було встановлено, що з метою визначення ступеню винуватості учасників ДТП слідчим по кримінальному провадженню було проведено слідчий експеримент за участю ОСОБА_9 та призначено і проведено судову автотехнічну експертизу № 4-30Е-19 від 14.11.2019 року, відповідно до висновку якої у дорожній обстановці, яка склалася на момент пригоди в діях водія автомобіля MITSUBISHI LANCER, д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_8 вбачаються невідповідність вимогам п. 16.11, 33.2 Правил дорожнього руху України, які з технічної точки зору, перебували у причинному зв`язку з виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди, та на виконання яких вона перешкод технічного характеру не мала. В діях водія автомобіля VOLKSWAGEN CADDY, д.н.з. НОМЕР_2 , неповнолітнього ОСОБА_9 невідповідностей вимогам Правил дорожнього руху України, які б з технічної точки зору перебували у причинному зв`язку з виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди не вбачається. Також в момент виникнення небезпеки для руху водій автомобіля VOLKSWAGEN CADDY, д.н.з. НОМЕР_2 , ОСОБА_9 . Не мав технічної можливості уникнути зіткнення з автомобілем MITSUBISHI LANCER, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_8 , шляхом застосування екстренного гальмування в умовах місця пригоди.

Враховуючи дані обставини слідчий суддя вважає, що оскільки під час досудового розслідування не було проведено слідчий експеримент за участю водія ОСОБА_8 , і фактично в основу автотехнічної експертизи покладено лише позицію одного учасника ДТП, а саме ОСОБА_9 , такий висновок не міг бути взятий слідчим до уваги.

Статтею 91 КПК України визначені обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Слідчий суддя вважає, що прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження і оцінки слідчим, прокурором показань, речей і документів, які стосуються цього провадження, у їх сукупності.
Відповідно до положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

У свою чергу, слідчий, під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

З положень ст.83 КПК України слідує, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ч.2 ст.91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Проаналізувавши матеріали кримінального провадження № 0003022 від 12.06.2019 року, в рамках якого слідчий виніс постанову про закриття кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що постанова була прийнята передчасно, з неповним з`ясуванням всіх обставин кримінального правопорушення.

Оскаржуючи по суті постанову про закриття кримінального провадження, ОСОБА_8 вказують на неповне дослідження обставин кримінального провадження.

Так, обставини кримінального провадження не в повній мірі стали предметом контролю слідчого при проведенні досудового розслідування, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що постанова від 16.12.2019 про закриття кримінального провадження № 0003022 від 12.06.2019 прийнята передчасно, без всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження.
Суд відхиляє твердження представників ОСОБА_9 щодо того, що ОСОБА_8 не має статусу заявника, оскільки це спростовується оглянутими в судовому засіданні витягом з ЄРДР та ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м.Черкаси ОСОБА_11 на підставі якої внесено дані до Єдиного реєстру досудових розслідувань саме за заявою ОСОБА_8 .
За таких обставин скарга заявника про скасування постанови про закриття кримінального провадження є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а оскаржувана постанова підлягає скасуванню.
В іншій частині скарга не підлягає до задоволення, оскільки норми КПК України не наділяють слідчого суддю повноваженнями щодо зобов`язання слідчого внести відомості про відновлення досудового розслідування вказаного кримінального провадження відповідно до вимог ст.303, 307 КПК.
Керуючись ст.ст. 369 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_8 , на постанову слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області від 16.12.2019 про закриття кримінального провадження № 0003022 від 12.06.2019 задовольнити частково.
Постанову старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 від 16 грудня 2019 року про закриття кримінального провадження №003022 від 12.06.2019 - скасувати.
В іншій частині скарги відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошений 24.01.2020 о 10.00 год.