Справа № 308/5533/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 травня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.05.2019 року,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.05.2019 року.

У судове засідання заявник повторно не з`явилася, про час і місце розгляду клопотання була належним чином повідомленою, жодних доказів поважності своєї неявки до суду не надала.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду скарги були належним чином повідомлені.

Відповідно до статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як випливає з Узагальнення Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.

Виходячи з вищенаведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що така позиція заявника свідчить про втрату інтересу до предмета оскарження та призводить до затягування строку розгляду клопотання.

Таким чином, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.05.2019 року, підлягає залишенню без розгляду.

На підставі та керуючись ст. ст. 174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.05.2019 року залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1