Справа №:755/233/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" березня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про виправлення судової помилки в рішенні Дніпровського районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року про звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110 КК України, від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності,

в с т а н о в и в:
Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року задоволено клопотання захисника ОСОБА_3 про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 110 КК України закрито.
21 лютого 2020 року до суду надійшла заява захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про виправлення судової помилки в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року, в якій заявник зазначив, що постановляючи дану ухвалу суд припустився помилки та в мотивувальній частині зазначив, що речові докази у справі відсутні, а в резолютивній частині ухвали не зазначив рішення про долю речових доказів.
У судове засідання учасники кримінального провадження не з`явилися, однак суддя, враховуючи норми ч. 2 ст. 379 КПК України, приходить до висновку, що їх неявка не перешкоджає розгляду питання про виправлення описки у судовому рішенні.
Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили.
Передбачену ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.
Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.
Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.
Суддя, дослідивши клопотання, ознайомившись з матеріалами, долученими до заяви, дійшов такого висновку.
Як вбачається з ухвали слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року задоволено клопотання захисника ОСОБА_3 про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 110 КК України закрито.
У даному конкретному випадку суд не вбачає правових підстав для внесення виправлень у рішення суду, зокрема в частині рішення про долю речових доказів, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою, а висновком суду.
Отже, суд вважає, що заявником фактично порушено питання про зміну судового рішення шляхом внесення до нього нових даних та зміни встановлених висновків суду, що не може бути предметом судового розгляду, який проводиться судом за правилами ст. 379, 380 КПК України, а тому клопотання про виправлення зазначеної помилки у судовому рішенні не може бути задоволена.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 379 КПК України, суд,
п о с т а н о в и в :
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про виправлення судової помилки в рішенні Дніпровського районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року відмовити.
Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва.
Суддя: ОСОБА_1