Ухвала
іменем України
18 травня2020 року

м. Київ

провадження № 51-2310впс20
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, з апеляційною скаргою захисника на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 листопада 2019 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
в с т а н о в и в:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК Українинадійшло вищевказане подання, мотивоване тим, що за наслідками проведення автоматизованого розподілу судової справи визначити колегію суддів для апеляційного розгляду цього кримінального провадження виявилося неможливим, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів.

Учасникам судового провадження було повідомлено про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.
Перевіривши матеріали кримінального провадження та наведені у поданні доводи, колегія суддів дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Згідно з вимогами ч. 13 ст. 31 КПК України у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому є можливість утворити такий склад суду.

Положеннями ч. 3 ст. 34 КПК України встановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів із дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій.

Із матеріалів справи вбачається, що 13 січня 2020 року матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_4 з апеляційною скаргою захисника на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 листопада 2019 року надійшли до Закарпатського апеляційного суду.
Для розгляду вказаного кримінального провадження було визначено склад суду: головуючий суддя ОСОБА_5 , судді ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , відкрито апеляційне провадження.
Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 9 квітня 2020 року № 920/0/15-20 суддю ОСОБА_7 було звільнено з посади судді Закарпатського апеляційного суду у відставку.
Як видно з офіційних даних, розміщених на інтернет-ресурсі «Судова влада України», на даний час у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Закарпатського апеляційного суду працюють троє суддів ОСОБА_6 , ОСОБА_8 ,ОСОБА_9 .

Згідно з п. 3.3 Засад використання АСДС Закарпатського апеляційного суду у разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів постійно діючої колегії автоматизованою системою визначається суддя-доповідач, який одночасно є головуючим у судовій справі. Після визначення судді-доповідача автоматизованою системою визначається склад колегії з числа суддів постійно діючої колегії та резервних суддів цієї колегії. В разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу та резервних суддів автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації та складу судових палат.
Суддя апеляційного суду ОСОБА_9 на стадії досудового розслідування кримінального провадження брав участь у перегляді в апеляційному порядку ухвали слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 4 липня 2019 року про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому відповідно до положень ч. 1 ст. 76 КПК України не має права брати повторно участь у цьому провадженні.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 квітня 2020 року визначення колегії суддів для розгляду цього кримінального провадження не відбулось, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів.
Отже, утворити склад суду з трьох суддів для розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_4 у Закарпатському апеляційному суді неможливо.
На підставі наведеного подання слід задовольнити, а матеріали кримінального провадження направити для розгляду до Львівського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного, в якому є можливість утворити відповідний склад суду.
Керуючись ст. 34 КПК України, Суд

п о с т а н о в и в:
Подання Закарпатського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, з апеляційною скаргою захисника на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 листопада 2019 року направити до Львівського апеляційного суду для розгляду.
Ухвала Верховного Суду є остаточною та оскарженню не підлягає.
Судді

ОСОБА_10 ОСОБА_2 ОСОБА_3