Провадження № 1-кп/761/545/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі Шевченківського районного суду м. Києва кримінальне провадження № 120 171 001 000 127 19 від 27.10.2017, у якому
гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Дніпропетровськ, громадянин України, який перебуває у шлюбі, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , судимий,
обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 315 КПК України у разі, якщо відсутні підстави для прийняття інших рішень, суд у підготовчому судовому засіданні призначає судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК суд у підготовчому судовому засіданні має право вирішити питання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу.

Прокурор Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та одночасно заявила клопотання про надання дозволу на затримання останнього з метою приводу для участі у розгляді вказаного клопотання.

Ухвалою суду від 07.02.2020 задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 та надано дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_5 .

Прокурор вважала за можливе призначити судовий розгляд, який просила провести у відкритому судовому засіданні, клопотань про виклик свідків, витребування певних речей чи документів державний обвинувач не заявив. Крім того, прокурор підтримала клопотання про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що у цьому кримінальному провадженні існує обґрунтований ризик переховування обвинуваченого від суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Захисник не заперечувала проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, однак заперечувала проти клопотання прокурора, зазначивши, що більш м`який запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника.

Суд, заслухавши учасників підготовчого судового провадження, дослідивши наявні у суду матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, у силу ч. 6 даної статті суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з ч. 3 ст. 23 КПК забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покладається на сторону обвинувачення.

На підставі вказаних загальних засад кримінального провадження, а також згідно з п. 3 ч. 2 ст. 315 КПК, суд, з`ясовуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вважає, що такими особами мають бути прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, потерпілий, обвинувачений та захисник.

Вирішуючи клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу суд дійшов до висновку про таке.

У силу ст. 315 КПК під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого відповідно до правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК у разі вирішення питання застосування запобіжного заходу суд має встановити, чи є обґрунтованою підозра; чи наявні достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК ризиків, на які вказує прокурор; чи може запобігти існуючим ризикам застосування менш суворого запобіжного заходу.

Водночас, на стадії підготовчого судового засідання оцінка судом обґрунтованості підозри виключається, оскільки суд за наслідками дослідження наданих сторонами доказів має встановити, чи доведена поза розумним сумнівом винуватість притягнутої до кримінальної відповідальності особи.

Отже, з метою вирішення питання щодо продовження тримання обвинуваченого під вартою підлягають встановленню існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого та можливість запобігти цим ризикам у разі застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу.

Статтею 9 КПК на суд покладений обов`язок під час розгляду кримінального провадження керуватися рішеннями Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), оскільки з моменту ратифікації Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини, керуватись його рішеннями та при вирішенні будь-якого питання діяти через призму визнання людини та її прав та свобод найвищою цінністю.

Отже, вирішуючи питання існування у цьому кримінальному провадженні ризику переховування обвинуваченого від суду, суд приймає до уваги, що у рішенні «Тірон проти Румунії» ЄСПЛ вказав, що прецедентне право Конвенції сформувало такі підстави утримання особи під вартою: обвинувачений не з`явиться до суду; вчинить дії, які перешкоджають правосуддю; скоїть інше кримінальне правопорушення; стане причиною громадських заворушень.

Суд, надаючи оцінку можливості переховування обвинуваченого ОСОБА_5 приймає до уваги, що обвинувачений тривалий час переховувався від суду та у судові засідання 22.01.2018, 27.02.2018, 11.04.2018, 07.06.2018, 26.07.2018 та 07.02.2020 не з`являвся, у зв`язку з чим останнього оголошено у розшук та надано дозвіл на його затримання.

За результатами встановлених обставин суд вважає, що у цьому кримінальному провадженні існує ризик переховування обвинуваченого від суду.

Крім того, суд бере до уваги, що обвинувачений ОСОБА_5 , будучи притягнутим до кримінальної відповідальності за корисливий злочин, повторно вчинив злочин корисливої спрямованості.

Отже, відсутність у обвинуваченого офіційного та стабільного джерела доходу у сукупності з наведеними вище обставинами свідчить про високу ймовірність вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до трьох років, якщо прокурором крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від суду.

Викладеним вище доведено, що обвинувачений тривалий час переховувався від суду.

Частиною 3 статті 183 КПК передбачено, що слідчий суддя під час вирішення питання про тримання особи під вартою визначає розмір застави, який є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Ноймайстер проти Австрії» сума застави визначається з огляду на ступінь вірогідності того, що можлива втрата застави є достатньо стримуючим фактором, щоб утриматись від дій, спрямованих на переховування від суду.

Отже, відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК, слідчий суддя вважає за необхідне призначити ОСОБА_5 заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки вона достатньою мірою гарантуватиме виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 22, 23, 177, 199, 291, 309, 314, 315 КПК України, суд

у х в а л и в :
Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України призначити на 16:30 год. 16.03.2020 у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Києва.
Про час та місце судового розгляду повідомити прокурора та учасників судового розгляду.
Забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покласти на прокурора.
Клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу задовольнити.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 10 травня 2020 року.
Визначити ОСОБА_5 заставу у сумі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 (сорок дві тисячі сорок) грн.

Застава може бути внесена обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, Банк-одержувач Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО 820172, розрахунковий рахунок № 2089, призначення застава для Шевченківського районного суду м. Києва).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

- прибувати до суду із вставноленою періодичністю;

- повідомляти суд про зміну свого місця перебування.

У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

На ухвалу суду в частині застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до Київського апеляційного суду прокурором, обвинуваченим, його захисником упродовж семи днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Суддя ОСОБА_1