КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
Іменем України

9 січня 2020 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 19 вересня 2019 року,

у с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 19 вересня 2019 року скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Генеральної прокуратури України, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення - повернуто особі, яка її подала.

Ухвала вмотивована тим, що ОСОБА_5 12.08.2019 року направив до Генеральної прокуратури України заяву про вчинення кримінального правопорушення. При цьому, заявник не отримавши відомостей про внесення до ЄРДР даних із його заяви, звернувся до суду у порядку ст. 303 КПК України з оскарженням бездіяльності, наслідком чого є пропущення десятиденного строку на подання скарги.

Також слідчий суддя зазначив, що ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді 16 вересня 2019 року про що свідчить дата поштового відправлення, при цьому у скарзі ОСОБА_5 не порушив питання про поновлення цього строку. З огляду на це, слідчий суддя дійшов висновку про повернення скарги на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 19 вересня 2019 року та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати Генеральну прокуратуру України внести відомості до ЄРДР щодо вчинення злочинів, передбачених ст. ст. 364, 365 КК України.

В обґрунтування поданої апеляційної скарги вказує, що ним було подано заяву про чинення злочину до Генеральної прокуратури України, яку в свою чергу було направлено до прокуратури міста Києва за належністю, а прокуратура міста Києва всупереч вимогам закону надіслала дану заяву до Державного бюро розслідувань.

Зазначає, що лист прокуратури міста Києва від 06.09.2019 року він отримав 12.09.2019 року і вважає, що саме з дати листа відраховується строк на подачу апеляційної скарги.

Також, ОСОБА_5 було подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Останнє обґрунтовано тим, що ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва він отримав 21.11.2019 року.

Представник прокуратури та апелянт в судове засідання не з`явилися, про день та час судового засідання, повідомлялись належним чином, при цьому апелянт в апеляційній скарзі просив розгляд скарги проводити без його присутності, а тому враховуючи положення ст. 405 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проводити апеляційний розгляд у відсутність прокурора та апелянта.

Також, апеляційний суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у п. 66 справи Європейського суду з прав людини "Смірнова проти України" розумність тривалості провадження повинна бути оцінена в світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів, а також предмет спору (Frydlender v. France, N30979/96, параграф 43, ECHR 2000-VII). Крім того, відповідно до п. 69 даної справи обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні органи (Mitchell and Holloway v. the United Kingdom,

no. 44808/98, параграф 56, рішення від 17 грудня 2002 року).

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши та дослідивши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 395 КПК України ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно ч. 3 зазначеної статті, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до матеріалів провадження, автор апеляційної скарги ОСОБА_5 21 листопада 2019 року отримав копію ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 19 вересня 2019 року, та як убачається в матеріалах провадження, відповідно до штампу на конверті /а.с. 29/ подав апеляційну скаргу на дану ухвалу 26 листопада 2019 року, тобто в строк, передбачений п. 3 ч. 2, ч. 3 ст. 395 КПК України.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на висновок щодо застосування норми права, яка встановлює строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04 листопада 2019 року у справі № 760/12179/16-к, згідно з яким якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись із дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.

З урахуванням вказаного, підстави для вирішення питання про поновлення йому строку апеляційного оскарження відсутні.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Генеральної прокуратури України, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19 вересня 2019 року, скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Генеральної прокуратури України, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення - повернуто особі, яка її подала.

З таким рішенням слідчого судді, колегія суддів погоджується, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, а саме бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Таким чином, відомості про кримінальні правопорушення у передбачений кримінальним процесуальним законодавством 24-годинний строк мають бути внесені до ЄРДР слідчим того органу, на розгляд якого надійшла заява.

Із матеріалів судового провадження вбачається, що 12 серпня 2019 року ОСОБА_5 звернувся до Генеральної прокуратури України із повідомленням про вчинення злочину.

16 вересня 2019 року, скориставшись поштовим зв`язком, ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Генеральної прокуратури України, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення. У скарзі ОСОБА_5 зазначив про те, що звернувся до Генеральної прокуратури України із заявою про вчинення злочину, однак отримав відмову.

Між тим, враховуючи, що відповідно до вимог ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування, то строк на оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР розпочався у ОСОБА_5 після спливу 24 годин від часу отримання заяви від 12 серпня 2019 року, оскільки він оскаржує саме бездіяльність Генеральної прокуратури України, проте ОСОБА_5 звернувся до суду зі скаргою лише 16 вересня 2019 року, тобто за межами строку оскарження, визначеного ч. 1 ст. 304 КПК України, та, з огляду на зміст скарги, не порушив питання про поновлення процесуального строку. А тому слідчий суддя обґрунтовано повернув йому скаргу на бездіяльність уповноваженої особи Генеральної прокуратури України на підставі п. 3 ч. 2 ст. 303 КПК України.

Доводи ОСОБА_5 в апеляційній скарзі про дотримання ним строку оскарження бездіяльності уповноважених осіб Генеральної прокуратури України з посиланням на те, що лист прокуратури міста Києва від 06.09.2019 року він отримав 12.09.2019 року і вважає, що саме з дати листа відраховується строк на подачу апеляційної скарги, є непереконливими, не ґрунтуються на вимогах ч. 1 ст. 304, ст. 214 КПК України.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги ОСОБА_5 не спростовують наведених висновків суду першої інстанції, та не заслуговують на увагу колегії суддів.

Інших переконливих доводів, які б безумовно спростовували висновки суду в ухвалі та були підставою для її скасування або зміни, апелянтом не наведено і при розгляді апеляційної скарги не встановлено.

Також, колегія суддів звертає увагу на те, що повернення скарги слідчим суддею не позбавляє права особу повторно звернутись до органу досудового розслідування з заявою про вчинене кримінальне правопорушення для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а у разі бездіяльності прокурора чи слідчого - повторно звернутись до слідчого судді у строки визначені законом.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 404, 405, 407 ч. 3 п. 1, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду

п о с т а н о в и л а:

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 19 вересня 2019 року, якою скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Генеральної прокуратури України, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення - повернуто особі, яка її подала, залишити без змін.

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 , залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

С У Д Д І:

ОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_8 д е н к о