Єдиний унікальний № 497/124/17
Провадження № 1-кп/946/233/20
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання

10 червня 2020 року м. Ізмаїл

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області у складі суду присяжних:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

суддя ОСОБА_2 ,

присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_7 ,

обвинувачений ОСОБА_8 ,

захисник ОСОБА_9

розглянувши в місті Ізмаїлі Одеської області у відкритому судовому засіданні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_9 про проведення судово-психологічної експертизи емоційного стану у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000531, за обвинуваченням

ОСОБА_8 , що народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Болград Одеської області, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 30.04.2014 року, Болградським районним судом Одеської області за ч.1 ст. 317 КК України до 3 років позбавлення волі із застосуванням ст. 75 КК України, звільнено від відбування покарання на строк 1 рік;

у вчиненні злочинів, передбачених п.1 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 15 п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 Кримінального кодексу України,

встановив:

В провадженні Ізмаїльського міськрайонного суду перебуває вищезазначене кримінальне провадження.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 подала клопотання про проведення судово-психологічної експертизи емоційного стану щодо ОСОБА_8 , на вирішення судовим експертам просить поставити такі запитання:

1.У якому емоційному стані перебувала підекспертна особа ( ОСОБА_8 ) на момент скоєння інкримінованого йому діяння?

2.Чи перебувала підекспертна особа ( ОСОБА_8 ) в стані вираженого емоційного збудження або вираженого емоційного напруження, що може розглядатися як психологічні підстава стану сильного душевного хвилювання?

3.Чи перебувала підекспертна особа ( ОСОБА_8 ) на момент скоєння інкримінованих йому діянь у стані фізичного афекту як психологічної підстави сильного душевного хвилювання?

Своє клопотання мотивує тим, що в матеріалах кримінального провадження відсутні відомості щодо емоційного стану обвинуваченого під час вчиненні кримінального провадження та можливого сильного душевного хвилювання, під час судового розгляду обвинувачений надав пояснення щодо наявності між ним та потерпілою близьких інтимних відносин, що не виключає відповідного емоційного стану у обвинуваченого та душевного хвилювання під час кримінальної події, у зв`язку з цим сторона захисту вважає необхідним з`ясувати наявність/відсутність відповідного емоційного стану обвинуваченого та сильного душевного хвилювання, що є важливим для встановлення кваліфікації та складу дій обвинуваченого. Проведення зазначеної експертизи просить доручити комунальній установі «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я».

Обвинувачений ОСОБА_8 в судовому засіданні підтримав клопотання свого захисника ОСОБА_9 та наполягав на його задоволенні.

Прокурор Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечував щодо заявленого клопотання захисника обвинуваченого, вважає його не обґрунтованим та просить відмовити у його задоволенні.

Потерпіла ОСОБА_10 та її представник адвокат ОСОБА_11 в судовому засіданні заперечують проти задоволення заявленого клопотання та просять відмовити, оскільки зазначена експертиза не була заявлена на досудовому слідстві, ні в судовому розгляді в провадженні іншого суду, що свідчить про те, що сторона захисту зловживає правами та затягує розгляд справи.

Суд присяжних, заслухавши думку учасників процесу, перевіривши матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Відповідно до змісту ч. 1 ст. 242, ч. 1 ст. 243 КПК України суд може призначити експертизу за клопотанням сторони кримінального провадження за наявності підстав для проведення експертизи, або, за власною ініціативою, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Водночас відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

За змістом ч.2 цієї статті суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

З наведеного вбачається, що призначення судової експертизи є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до вимог ст. 1 Закону України від 25 лютого 1994 року № 4038-XII «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

У постанові Пленуму № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» Верховний Суд України звернув увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків (п. 1) і вказав на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено до компетенції суду (п. 2).

В цьому зв`язку, слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 94 КПК суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Крім того, підставою для призначення судово-психіатричної експертизи є виникнення сумнівів щодо психічної повноцінності обвинуваченого, підозрюваного, підсудного тощо.

Сумніви у психічному здоров`ї стають підставми для призначення судово-психіатричної експертизи тільки у разі їх обгрунтованності, тобто коли вони підтверджені фактичними обставинами.

До критеріїв призначення судово-психіатричної експертизи відносяться, зокрема:

- відомості про те, що особа перебувала або перебуває під наглядом психоневрологічного або наркологічного диспансеру, або перебувала на лікуванні в психіатричному або в наркологічному лікувальному закладі, визнавалась по іншій справі неосудною та перебувала та примусовому лікуванні, має інвалідність по психічному захворюванню;

- відомості про те, що особа була звільнена від служби в армії у зв`язку з психічним розладом;

- відомості про те, що особа навчалась у школі для розумово відсталих;

- відомості про перенесені захворювання головного мозку або тяжкі соматичні захворювання тощо.

Вказані перелічені обставини в обгрунтування клопотання наведені не були.

Одже, призначення судово-психологічної експертизи призведе до затягування розгляду справи, що на переконання суду присяжних, не є обґрунтованим та доцільним та не сприятиме виконанню завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

З урахуванням викладеного, суд присяжних дійшов висновку про необґрунтованість заявленого клопотання, відсутність необхідності та недоцільність призначення судово-психологічної експертизи у даній справі.

Окрім того, суд присяжних, також звертає увагу, що визначена в клопотанні захисника обвинуваченого експертна установа не є тією державною спеціалізованою установою, якій може бути доручено проведення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадження.

Так, згідно з вимогами ч.2,3 ст.7 Закону України «Про судову експертизу» до державних спеціалізованих установ належать:

- науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України;

- науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України;

- експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

З наданих суду письмових документів не вбачається, що комунальна установа «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» є науково-дослідною установою, судово-медичною, або судово-психіатричною установою, яка проводить судово-психологічні експертизи у порядку кримінального провадження. А раніше затверджений Наказом МОЗ від 29.06.2017 №722 Перелік державних спеціалізованих установ, які проводять судово-психіатричні (судово-психологічні) експертизи, був скасований Наказом МОЗ № 1696 від 17.07.2019.

З урахуванням викладеного, суд присяжних дійшов висновку про необґрунтованість заявленого клопотання, відсутність необхідності та недоцільність призначення судово-психологічної експертизи у даній справі.

Керуючись ст. ст 91,242-244, 332, 370, 372 КПК України, суд присяжних

ухвалив:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_9 про призначення судово-психіатричної експертизи емоційного стану обвинуваченого ОСОБА_8 у даному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених п.1 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 15 п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає

Суддя (підпис)

Суддя (підпис)

Присяжний (підпис)

Присяжний (підпис)

Присяжний (підпис)

Головуючий - суддя