Справа № 243/5090/20
Провадження № 1-кс/243/1260/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 червня 2020 року Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Слов`янськ Донецької області клопотання прокурора Слов`янської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Слов`янськ Донецької області, громадянина України, українця, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 260 КК України,

В С Т А Н О В И В :
11 червня 2020 року у Слов`янський міськрайонний суд Донецької області звернулась прокурор Слов`янської місцевої прокуратури ОСОБА_3 з клопотанням по кримінальному провадженню № 0002732 від 13 жовтня 2015 року про обрання ОСОБА_5 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 260 КК України, запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Із даного клопотання слідує, що у квітні-травні 2014 року ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, вступив до незаконного збройного військового формування самопроголошеної так званої «Донецької народної республіки» під командуванням ОСОБА_6 , де його було призначено на посаду бійця та передано йому у використання вогнепальну зброю, набої до неї, формений одяг та військове спорядження. Продовжуючи свою протиправну діяльність, у період з квітня 2014 року по липень 2014 року ОСОБА_5 , здійснюючи свої умисні протиправні дії у складі непередбаченого законами України збройного формування, систематично виконував дії щодо організації та проведення пропускного режиму на блокпості м. Слов`янськ Донецької області, а також вчиняв інші протиправні дії, чим брав активну участь в діяльності непередбаченого законами України збройного формування, що супроводжувалась вчиненням опору представникам влади із застосуванням автоматичної вогнепальної зброї. В результаті діяльності вказаного формування на території Донецької області було спричинено масову загибель людей та зруйновано та пошкоджено велику кількість адміністративних та приватних будівель і споруд, що є тяжкими наслідками.

23 серпня 2014 року слідчим слідчої групи СУ ГУМВС України в Харківській області ОСОБА_7 за ознаками ч. 5 ст. 260 КК України стосовно ОСОБА_5 в порядку п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України було складено повідомлення про підозру.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просила залишити її клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою без розгляду.

Слідчий суддя, вислухавши прокурора та захисника, яка заперечувала проти задоволення клопотання прокурора про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а також дослідивши матеріали клопотання, встановив наступне.
Діючий КПК України не передбачає можливості залишення без розгляду слідчим суддею клопотання прокурора про обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою вказане клопотання має бути вирішено слідчим суддею по суті. Відповідно до ч. 5 ст. 201 КПК України залишити без розгляду слідчий суддя має право лише клопотання підозрюваного про зміну запобіжного заходу, якщо воно подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею.
Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин

кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Отже виходячи з приписів ст. 177 КПК України, з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися до слідчого судді саме щодо підозрюваного.

Частиною першою статті 42 КПК України визначено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Так, що стосується повідомлення особи про підозру в порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, то долучене прокурором до матеріалів клопотання повідомлення про підозру, складене стосовно ОСОБА_5 . 23 серпня 2014 року слідчим слідчої групи СУ ГУМВС України в Харківській області ОСОБА_7 та погоджене прокурором Ізюмської міжрайонної Прокуратури Харківської області ОСОБА_8 , по-перше, стосується кримінального провадження № 0000572 від 14 липня 2014 року, а не № 0002732 від 13 жовтня 2015 року, натомість матеріали клопотання не містять жодних документів, з яких вбачався би хоча б якийсь зв`язок між цими двома кримінальними провадженнями, а по-друге, це повідомлення про підозру не містить у собі жодних відомостей, які б свідчили про його вручення безпосередньо ОСОБА_5 .
Вирішуючи питання щодо дотримання стороною обвинувачення передбаченого діючим кримінальним процесуальним законодавством України порядку повідомлення особи про підозру у спосіб, передбачений для вручення повідомлень, слідчий суддя виходить з такого.

За приписами ч. 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Частинами першою та другою статті 135 КПК України, а також статтею 136 КПК України, які розміщені у главі 11 «Виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід» КПК України встановлено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи. Належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом. Якщо особа попередньо повідомила слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про адресу своєї електронної пошти, надіслана на таку адресу повістка про виклик вважається отриманою у випадку підтвердження її отримання особою відповідним листом електронної пошти.
Отже КПК України чітко регламентовано як процедуру вручення повідомлення про підозру у спосіб, передбачений для вручення повідомлень, так і коло осіб, яким через невстановлення місцезнаходження особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, може бути вручено повідомлення про підозру такої особи.

За таких обставин слідчий суддя критично сприймає розписку адвоката ОСОБА_4 про отримання нею 05 червня 2020 року копії повідомлення про підозру у відношенні ОСОБА_9 у кримінальному провадженні № 0002732 від 13 жовтня 2015 року, адже, по-перше, прокурор звернувся з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , а не ОСОБА_9 , а тому отримання адвокатом ОСОБА_4 копії повідомлення про підозру, складеного у відношенні ОСОБА_9 , не має жодного відношення до справи, яка наразі розглядається судом. По-друге, вищенаведеними положеннями процесуального законодавства не передбачено вручення повідомлення про підозру адвокату, який, до того ж, як вбачається з матеріалів клопотання, не підтримує жодного зв`язку з ОСОБА_5 , та про існування якого останній взагалі не обізнаний.
Таким чином, слідчий суддя доходить переконання, що ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0002732 від 13 жовтня 2015 року не набув процесуального статусу підозрюваного.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Натомість, прокурором не надано слідчому судді жодного доказу на підтвердження того, що ОСОБА_5 оголошений у міжнародний розшук.

Таким чином, сукупність наданих слідчому судді матеріалів та вищевикладені обставини дозволяють постановити рішення про відмову в обранні відносно ОСОБА_5 такого запобіжного заходу, як тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 193, 196 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання прокурора Слов`янської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про обрання ОСОБА_5 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 260 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду підозрюваним протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, а іншими учасниками судового розгляду в той же строк з дня її оголошення.

Слідчий суддя
Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_1