Справа № 627/166/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.03.2020смт. Краснокутськ

Слідчий суддя Краснокутського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

власника майна ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Краснокутськ Харківської області клопотання слідчого про арешт майна,

у с т а н о в и в :

10 березня 2020 року старший слідчий СВ Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в якому зазначила, що 01.03.2020 року до Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 про те, що 01.03.2020 року, в період часу з 01 год. 00 хв. по 05 год. 00 хв., невідома особа, з території подвір`я двоповерхового будинку АДРЕСА_1 , незаконно заволоділа автомобілем ВАЗ 2107 сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

01 березня 2020 року відомості про вказане правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000072, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України.

09 березня 2020 року, під час огляду місця події, що був здійснений на луках за річкою «Мерло» неподалік від вул.Заводська в с.Мурафа Краснокутського району Харківської області, було виявлено та вилучено автомобіль ВАЗ 2107 сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 21 відрізок липкої стрічки, на яких знаходяться 24 сліди папілярних візерунків, 4 ватних палички зі змивами з салону автомобіля, запальничку, фрагмент запираючого пристрою з лівих задніх дверей, пластикову ручку з коробки перемикання швидкостей.

З метою проведення судових імунологічної, молекулярно-генетичної та авто-товарознавчої експертиз, слідчий просила накласти арешт на вищевказані автомобіль, липкі стрічки, ватні палички, запальничку, фрагмент запираючого пристрою з дверей та пластикову ручку з коробки перемикання швидкостей. Слідчий, звертаючись до слідчого судді з клопотанням, зазначила як підставу арешту майна - збереження речових доказів.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Власник автомобіля ОСОБА_4 у судовому засіданні проти накладення арешту заперечував, просив відмовити.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши надані докази, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Як вбачається з клопотання, 01.03.2020 року, відповідно до ст.214 КПК України, до ЄРДР внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, за заявою ОСОБА_4 про те, що 01.03.2020 року, в період часу з 01 год. 00 хв. по 05 год. 00 хв., невідома особа, з території подвір`я двоповерхового будинку АДРЕСА_1 , незаконно заволоділа його автомобілем ВАЗ 2107 сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п. 1, 3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Як вбачається з протоколу огляду місця події від 09 березня 2020 року, під час огляду місця події, що був здійснений на луках за річкою «Мерло» неподалік від вул.Заводська в с.Мурафа Краснокутського району Харківської області, було виявлено та вилучено автомобіль ВАЗ 2107 сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 21 відрізок липкої стрічки, на яких знаходяться 24 сліди папілярних візерунків, 4 ватних палички зі змивами з салону автомобіля, запальничку, фрагмент запираючого пристрою з лівих задніх дверей, пластикову ручку з коробки перемикання швидкостей.

Згідно витягу з Єдиного державного реєстру МВС України , автомобіль ВАЗ 2107 сірого кольору, 2003 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , належить на праві власності гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з вимогами ст. 100 КПК України та п. 20 постанови КМУ № 1104 від 19.11.2012 року не передбачено можливість передачі речових доказів - транспортних засобів на відповідальне зберігання учасникам кримінального провадження та іншим особам.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведення слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.173КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-559/0/4-13 від 05.04.2013 року «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» ухвала слідчого судді про застосування заходів забезпечення кримінального провадження повинна відповідати вимогам закону, містити чіткі формулювання, вказівку на вчинення конкретних дій.
В ухвалі про задоволення клопотання щодо застосування заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен зазначити строк її (ухвали) дії, враховуючи, що: 1) для запобіжних заходів, арешту майна цей строк є пропорційним строку досудового розслідування - два місяці; 2) строк тимчасового обмеження у користуванні спеціальним правом, відсторонення від посади не може становити більше двох місяців, а строк дії тимчасового доступу до речей і документів - більше одного місяця. Слід зазначити, що в разі нездійснення представником правоохоронного органу протягом визначеного в ухвалі слідчого судді строку доступу до речей і документів слідчий за погодженням із прокурором або прокурор має звернутися з клопотанням ще раз, зазначивши, крім іншого, обставини, що завадили йому здійснити такий доступ в межах визначеного в ухвалі слідчого судді часу.
Сплив строку дії ухвали про застосування заходу забезпечення кримінального провадження свідчить про припинення цього заходу забезпечення та поновлення прав і свобод особи, щодо якої він застосовувався або інтересів якої стосувався.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довела необхідність арешту майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу, є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
За таких підстав слідчий суддя вважає , що клопотання слідчого законне , обгрунтоване та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309, 369, 370-372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого слідчого СВ Краснокутського відділення поліції Богодухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме:
-автомобіль ВАЗ 2107 сірого кольору, 2003 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , що належить на праві власності гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-21 відрізок липкої стрічки, на яких знаходяться 24 сліди папілярних візерунків;

-4 ватних палички зі змивами з салону автомобіля;

-запальничку;

-фрагмент запираючого пристрою з лівих задніх дверей;

-пластикову ручку з коробки перемикання швидкостей, які було вилучено 09.03.2020 року під час огляду місця події, що був здійснений на луках за річкою «Мерло» неподалік від вул.Заводська в с.Мурафа Краснокутського району Харківської області.

Вказаний автомобіль ВАЗ 2107 сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , зберігати на майданчику тимчасового тримання транспортних засобів Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП в Харківській області за адресою: Харківська область, Краснокутський район, смт.Краснокутськ, вул.Миру,170.

Інші предмети зберігати в камері схову речових доказів Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУ НП в Харківській області.

Визначити час дії ухвали, в частині накладення арешту на автомобіль, до 11.05.2020 року.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1