Справа № 699/1041/19
Провадження № 1-кс/691/53/20
УХВАЛА

16 березня 2020 рокум. Городище

Суддя Городищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , заявника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому, судовому засіданні в м. Городище заяву ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні справа №699/1041/19 за скаргою ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області та процесуального прокурора в кримінальному провадженні №0000048 від 12.12.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.382 КК України,

ВСТАНОВИВ:

06.03.2020 року у провадження судді ОСОБА_1 , згідно автоматизованого розподілу справ, надійшла заява ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні справа №699/1041/19 за скаргою ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області та процесуального прокурора в кримінальному провадженні №0000048 від 12.12.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.382 КК України.

В обґрунтування своєї заяви, ОСОБА_4 посилалася на те, що слідча суддя ОСОБА_5 тривалий час розглядає її скаргу та при цьому неодноразово порушувала вимоги діючого КПК України, Кодексу судівської етики та Бангалорські принципи поведінки суддів, була упередженою та необ`єктивною по відношенню до неї та не вимогливою до інших учасників процесу, в зв`язку з чим у неї виник сумнів щодо об`єктивності слідчої судді ОСОБА_5 при розгляді її скарги.

Посилаючись на вищенаведене, просила задоволити її заяву.

В судовому засіданні, ОСОБА_4 свою заяву підтримала та додатково пояснила, що головною підставою для відводу слідчої судді ОСОБА_5 є її некоректна поведінка, а саме те, що суддя, неодноразово та безпідставно переносила розгляд скарги та при цьому, без прийняття рішення в нарадчій кімнаті, говорила їй, що її скарга задоволена не буде.

Прокурор заперечував проти задоволення заяви про відвід слідчої судді посилаючись на те, що ОСОБА_4 не назвала жодної, із передбачених ст.75 КПК України, підстави для відводу судді.

Слідчий, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду заяви про відвід, в судове засідання не з`явився, причин своєї неявки суду не повідомив.

Вивчивши заяву, вислухавши заявницю та прокурора, вважаю наступне.

Згідно вимог ст. 75 КПК України, суддя не може брати участі у кримінальному провадження: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи,

Згідно ч. 1 ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених, зокрема, ст. 75 КПК України, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. Відповідно до ч. 2 цієї ж статті, за вказаними підставами йому може бути заявлений відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно Другого показника Бангалорських принципів поведінки суддів, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів. Перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання.

Відповідно до четвертого показника Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя дотримується етичних норм, не допускаючи прояву некоректної поведінки при здійсненні будь-якої діяльності, що пов`язана з його посадою.

Згідно четвертого показника Бангалорських принципів поведінки суддів, забезпечення рівного ставлення до всіх сторін судового засідання має першочергове значення для належного виконання суддею своїх обов`язків.

Відповідно до п.12 Висновку № 1 Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів від 01.01.2001 року, при винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді, судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зав`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення.

Згідно приписів ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Як вбачається з рішення Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 року у справі «Білуха проти України», важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві.

Відповідно до ст.8 Кодексу суддівської етики, суддя повинен здійснювати судочинство в межах та порядку, визначених процесуальним законом, і виявляти при цьому тактовність, ввічливість, витримку й повагу до учасників судового процесу та інших осіб.

Право сторін на справедливий суд, також закріплено в інших нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Так, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід судді, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Враховуючи наведене, приписи вище зазначених норм закону, практику Європейського суду з прав людини, за відсутності прямих доказів щодо необ`єктивності та упередженості судді, окрім категоричних заяв про це ОСОБА_4 , суд вважає, що наявні інші обставини, які викликають сумнів у заявниці щодо неупередженості слідчої судді ОСОБА_5 , а тому, з метою уникнення надходження скарг з цих підстав, відвід слід задоволити.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 75, 80, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

заяву ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні справа №699/1041/19 за скаргою ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області та процесуального прокурора в кримінальному провадженні №0000048 від 12.12.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.382 КК України, задоволити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1