печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 грудня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням ліквідатора ОСОБА_3 в інтересах ПАТ «Бліц-Інформ» () про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28.11.2019 в рамках кримінального провадження №00002328,

ВСТАНОВИВ:
02.12.2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ліквідатора ОСОБА_3 в інтересах ПАТ «Бліц-Інформ» (), яке передано слідчому судді ОСОБА_1 того ж дня, про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28.11.2019 в рамках кримінального провадження №00002328.

У судове засідання представник власника майна не з`явився, повідомлений про розгляд клопотання належним чином, разом з тим 09.12.2019 на адресу суду надійшла заява представника ПАТ «Бліц-Інформ» про залишення клопотання про скасування арешту без розгляду.

Прокурор/слідчий за клопотанням якого накладався арешт у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив суд, заяви або клопотання, письмові заперечення не подавалися до суду.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Частиною 1 статті 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вище викладені обставини та приймаючи до уваги заяву особи про залишення клопотання без розгляду, що свідчить про те, що вимоги клопотання заявник не підтримує, слідчий суддя приходить до висновку, зважаючи на положення ст. 26 КПК України, що клопотання підлягає залишенню без задоволення, оскільки, кримінальним процесуальним законодавством не передбачено залишення вимог клопотання без розгляду.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Керуючись положеннями ст. ст. 1-26, 174, 309, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання ліквідатора ОСОБА_3 в інтересах ПАТ «Бліц-Інформ» () про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28.11.2019 в рамках кримінального провадження №00002328 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1