Справа № 646/3784/20
№ провадження 1-кс/646/1534/2020
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.06.2020 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання Слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про накладання арешту на майно в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.05.2020 за №0001024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :
У червні 2020 року в провадження до слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання про накладення арешту.

В обґрунтування наданого клопотання було зазначено, що 25.05.2020 року до СВ Основянського ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт о/у ВКП Основянського ВП про те, що 03.05.2020 року близько 08 год. невідома особа, проникла до автомобіля VW Caddy д.н. НОМЕР_1 та здійснила крадіжку мобільного телефону ТМ "Samsung".

24 червня 2020 року було проведено огляд в приміщенні кабінету № 11 Основянського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, пр-т. Гагаріна 76 за участю ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 у якого було вилучено мобільний телефон ТМ "Samsung galaxy 7 S" imeil: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 .

Орган досудового розслідування дійшов висновку, що вилучений мобільний телефон ТМ "Samsung galaxy 7 S" imeil: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 , належить потерпілому ОСОБА_5 (к.т. НОМЕР_4 ).

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном є майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення.

Згідно з ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям ст. 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя, проаналізувавши клопотання та додані до нього матеріали, прийшов до висновку, що вилучене майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПКУ країни арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).; 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

Аналіз викладеного законодавства і обставин справи свідчить, що є передбачені законом підстави для задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98,167-168,170-173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт тимчасово вилученого мобільного телефону ТМ "Samsung galaxy 7 S" imeil: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 , у гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , який належить потерпілому ОСОБА_5 (к.т. НОМЕР_4 ) шляхом заборони права на відчуження, користування та розпорядження гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Місце зберігання речових доказів, визнати відповідно до інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та придачу речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення, особи, які не приймали участь при розгляді клопотання можуть подати апеляцію в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1