Справа № 357/3486/20
У Х В А Л А

07 квітня 2020 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 розглянувши в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області в залі суду клопотання слідчого Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Церква Київської області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, офіційно не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий - строком на 60 днів, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області звернувся із клопотанням до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у кримінальному провадженні № 0001381 від 03.04.2020 року у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.162, ч.2 ст.127, ч.2 ст.121 КК України. Клопотання мотивує тим, що 02 квітня 2020 року близько 03 години до квартири ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_3 , прийшли ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які мали намір пройти до помешкання, в якому проживає ОСОБА_7 , на що останній їм заперечив та загородив своїм тілом прохід. В цей час, у ОСОБА_8 виник умисел на завдання ОСОБА_7 фізичного болю з метою подолання фізичного опору. З цією метою, ОСОБА_8 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільну небезпечність та незаконність своїх дій, а також бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді завдання фізичного болю ОСОБА_7 , наніс один цілеспрямований удар рукою в обличчя ОСОБА_7 , внаслідок чого завдав останньому фізичного болю та не заподіяв тілесних ушкоджень. Крім того, 02 квітня 2020 року близько 03 години ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 прийшли до помешкання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_3 , з метою вчинення насильницьких дій щодо останнього. Зважаючи, що ОСОБА_7 відмовився пропустити ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 до місця свого проживання, то останні застосувавши до ОСОБА_7 фізичне насильство у вигляді нанесення ударів по тілу, діючи умисно, усвідомлюючи суспільну небезпечність та незаконність своїх дій, а також бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, в супереч волі та бажання ОСОБА_7 пройшли до його місця проживання квартири АДРЕСА_4 , внаслідок чого ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 здійснили незаконне проникнення до житла із застосуванням насильства. 02 квітня 2020 року близько 03 години до помешкання ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_3 , подолавши фізичний супротив останнього, проникли ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які діючи умисно та за попередньою змовою з метою отримати від ОСОБА_7 інформацію, яку останній надав співробітникам правоохоронних органів з приводу протиправної діяльності ОСОБА_8 , а також зізнання у цьому, усвідомлюючи суспільну небезпечність та незаконність своїх дій, а також бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді спричинення фізичного болю ОСОБА_7 , упродовж приблизно 30 хвилин здійснювали нанесення численних ударів ОСОБА_7 по різним частинам тіла, та використовуючи електричний паяльник під`єднаний до електромережі 220В здійснювали контакт нагріваючою частиною до оголених частин тіла ОСОБА_7 , а також під`єднавши електричні дроти до електромережі напругою 220В здійснювали контакти розізольованими дротами під напругою до оголених частин тіла ОСОБА_7 . Цього ж дня, 02 квітня 2020 року близько 03 години до місця проживання ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_3 , подолавши фізичний супротив останнього, проникли ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які діючи умисно та за попередньою змовою, з метою залякування потерпілого ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільну небезпечність та незаконність своїх дій, а також бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді спричинення фізичного болю та тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , наносили удари по різним частинам тіла ОСОБА_7 внаслідок чого завдали останньому тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку важкого ступеню, гострих субдуральних гематом з обох сторін, що відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень по критерію як небезпечні для життя в момент заподіяння.

04 квітня 2020 року о 16 годині 30 хвилин ОСОБА_4 був затриманий у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінальнихправопорушень - злочинів, передбачених ч.2 ст.162, ч.2 ст.127, ч.2 ст.121 КК України.

05 квітня 2020 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру, у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.2 ст.162, ч.2 ст.127, ч.2 ст.121 КК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою. Клопотання уточнив та вказував, що на даний час існують ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Вказав також на те, що не буде ухилятись від слідства та буде з`являтися до органів розслідування та суду за їх викликом.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, думку захисника ОСОБА_5 розглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001381 від 03.04.2020 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.162, ч.2 ст.127, ч.2 ст.121 КК України.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад пять років.

Відповідно до ч.1ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання не довели наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, а саме: незаконно впливати на потерпілого та знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Також суд бере до уваги особу підозрюваного, те що він має постійне місце проживання за адресою проживання своїх батьків.

На думку слідчого судді, ризик зазначений у клопотанні, а саме п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на потерпілого, не доведено органами досудового розслідування, оскільки допитаний потерпілий ОСОБА_7 показав, що претензій ні до кого не має, за час перебування його в лікарні та вдома до нього заходів впливу ніхто не застосовував, родичі ОСОБА_10 йому допомагають. Хто наніс йому тілесні ушкодження він сказати не може.

Також ризик не доведено ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, оскільки проведеними обшуками було вилучено речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Судом встановлено достатньо підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Тому слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваному ОСОБА_4 слід обрати міру запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Згідно ст. 181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Таким чином, аналізуючи викладене, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід відмовити та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 183, 184, 186, 192 - 194, 196, 205, 309 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області ОСОБА_11 погодженого прокурором Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Церква Київської області, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, строком до двох місяців, тобто до 07 червня 2020 року.

Заборонити ОСОБА_4 , , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Церква Київської області, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово строком до 07 червня 2020 року.

Звільнити ОСОБА_4 з-під варти, з залу суду негайно.

Вважати, що термін дії ухвали - до 07 червня 2020 року включно.

Строк домашнього арешту обчислювати з моменту винесення ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися із місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків покласти на Білоцерківський ВП ГУ НП в Київській області на території обслуговування якого проживає підозрюваний.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1