Справа № 623/5069/19
Провадження № 1-кп/610/92/2020
УХВАЛА

19.02.2020 Балаклійський районний суд Харківської області у складі колегії суддів:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Балаклія справу за обвинувальним актом по кримінальному провадженню № 0000891, який надійшов з Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області, по обвинуваченню ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Балаклійського районного суду Харківської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
У судовому засіданні прокурор просив продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому, мотивуючи клопотання тим, що продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування обвинуваченого від суду, перешкоджання встановленню істини шляхом незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.
Потерпілий ОСОБА_8 у судове засідання не з'явився, про час та місце його проведення повідомлений належним чином.
Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_7 просили відмовити в задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та замінити його на цілодобовий домашній арешт. Зазначили, що ОСОБА_6 ніякої загрози не становить, на свідків і потерпілого впливати не збирається, зобов'язується виконувати покладені на нього обов'язки. Ризики, на які посилається прокурор в своєму клопотанні, вважали не доведеними в судовому засіданні.
Заслухавши прокурора, обвинуваченого та його захисника, суд дійшов таких висновків.
Згідно ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 25.02.2020 включно.
Під час вирішення питання щодо продовження запобіжного заходу суд враховує таке.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за вчинення якого передбачено покарання тільки у виді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років,стан його здоров`я не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення. Обвинувачений до затримання офіційно не працював, неодружений.

Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з пунктом 36 Рішення ЄСПЛ по справі «Москаленко проти України» №37466/04 від 20.08.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачується. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ зазначив, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.
Суд враховує, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, не має міцних соціальних зв'язків. З огляду на вищенаведені обставини та суворість покарання за злочином, передбаченим ч. 1 ст. 115 КК України, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 , наявні ризики, на які вказує прокурор у клопотанні про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - можливості його переховування від суду, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, можливості вчинення іншого кримінального правопорушення.
Отже, наведені прокурором обставини підтверджують наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Таким чином, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підлягає задоволенню, підстав для застосування більш м'якого запобіжного заходу не вбачається.
Керуючись ст.ст.177, 371, 372, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 задовольнити.

Обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» продовжити на 60 (шістдесят) днів - до 18.04.2020 включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, а ОСОБА_6 - в той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 21 лютого 2020 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3