ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/655/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" лютого 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2
ОСОБА_3
секретаря ОСОБА_4 проводячи судовий розгляд у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000296 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жданів, Донецької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України;
з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_6 представника потерпілого ОСОБА_7 захисника ОСОБА_8 обвинуваченого ОСОБА_5
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.
У судовому засіданні 05.02.2020 року судом, у порядку ст.331 КПК України, поставлено на обговорення питання, щодо доцільності продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 .

Прокурор просив продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема ризиків - переховування від суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Представник потерпілого підтримав позицію прокурора.

Захисник ОСОБА_8 заперечив, щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою оскільки прокурором не доведено існування ризиків передбачених ст.177 КПК України, та заявив клопотання про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на домашній арешт. При цьому захисник зазначив, що із спливом часу навіть існуючі ризики перестають бути актуальними, у кримінальному провадженні уже допитаний потерпілий та майже всі свідки, а також досліджено письмові докази, тому обвинувачений уже не може впливати ні на свідків ні на потерпілого, а також не може вживати будь-яких незаконних дій щодо доказів, які уже досліджено судом. Також захисник звернув увагу суду на стан здоров`я самого обвинуваченого на стан здоров`я його дружини, яка потребує строннього догляду. Разом із тим захисник зазначив, що інший фігурант у вказаному кримінальному провадженні, навіть попри те, що тривалий час перебував у розшуку, знаходиться під домашнім арештом, що не перешкождає йому належним чином виконувати свої процесуальні обов`язки.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, суд не розв`язуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, враховує обґрунтованість підозри у вчиненні інкримінованих йому злочинів.

Окрім того, суд враховує те, що один із злочинів у яких обвинувачуються ОСОБА_5 у відповідності до ст.12 КК України є особливо тяжким злочином, за який, при доведенні провини, йому загрожує покарання від 5 до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Також суд враховує інформацію про вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, місце проживання, репутацію, майновий стан, наявність судимостей, розмір майнової шкоди.

Так, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин україни, раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , одружений.
Перевіряючи підстави для продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, судом окрім норм КПК України, враховуються вимоги п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практика Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

У відповідності до рішення Європейського суду з прав людини у справі Лабіта проти Італії від 06.04.2000 року тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставини у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 є тяжкість злочинів, які інкримінуються обвинуваченому та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, також такою обставиною є підвищена суспільна небезпечність інкримінованих обвинуваченому злочинів, та суспільний резонанс, обвинувачення у вчиненні злочинів відносно особи із інвалідністю, і саме наведені вище обставини у їх сукупності та інформація і характеристики обвинуваченого, дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема ризиків переховування від суду та незаконного впливу на свідка і потерпілого.

Ризик переховування від суду на даному етапі кримінального провадження продовжує існувати та є реальним, оскільки розуміючи яке покарання йому може загрожувати, обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду для уникнення кримінальної відповідальності, що унеможливить розгляд справи у суді, виключить можливість встановлення об`єктивної істинни та виконання завдань кримінального провадження передбачених ст.2 КПК України.

Також реальним на даному етапі кримінального провадження є ризик незаконного впливу на свідка ОСОБА_9 , оскільки вказаний свідок ще не допитаний в суді, а відповідно до ст.ст.23,95 КПК України, суд може обгрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання.

Крім того, обвинувачений може незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_10 , з метою зміни його процесуальної позиції, зокрема в частині міри покарання обвинуваченого, оскільки при допиті в судовому засіданні потерпілий ОСОБА_10 зазначив, що у разі доведення винуватості ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому злочинів він наполягає на максимальній мірі покарання передбаченій відповідними статтями КК України.

Разом із цим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п.80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів, тому суд вважає за необхідне визначити заставу достатню для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків передбаченим КПК України у розмірі 576 300 гривень.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст.176-206 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 04.04.2020 року включно. Визначити заставу достатню для виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків передбачених КПК України у розмірі 576 300 гривень. У разі внесення застави звільнити ОСОБА_5 з-під варти та зобов`язати його з`являтися за першою вимогою до суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання, не відлучатися із Київської області без дозволу суду. Роз`яснити ОСОБА_5 та застоводавцям, що у разі невиконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.
Головуючий суддя:
Судді: