№ 207/986/20
№ 1-кс/207/446/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2020 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янське клопотання слідчого Південного ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

ВСТАНОВИВ:

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 12.04.2020 у вечірній час доби приблизно о 19 год. 00 хв. (більш точного часу в ході проведення досудового розслідування не встановлено) знаходився за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , разом зі своєю дружиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , де вони разом розпивали спиртні напої. В ході спільного розпивання спиртних напоїв між ними виник конфлікт.

На ґрунті виниклих неприязних відносин, у ОСОБА_8 раптово виник прямий умисел спрямований на спричинення тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_9 .

Реалізуючи свій раптово виниклий прямий умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень, ОСОБА_10 руками наніс декілька ударів в область голови та по різним частинам тіла ОСОБА_9 , від чого 14.04.2020р. останню було виявлено померлою за адресою: АДРЕСА_1 з тілесними ушкодженнями.

Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 423 від 15.04.2020 наданого Кам`янським відділенням СМЕ КЗ «Дніпропетровське обласне бюро СМЕ» ДОР (судмедексперт ОСОБА_11 ), смерть ОСОБА_7 настала від шоку, інших уточнений травм із залученням декількох ділянок тіла, нападу з використанням тупого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкодження.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, що спричинило смерть потерпілого, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

15.04.2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У судовому засіданні прокурор доводи клопотання підтримав у повному обсязі та просив клопотання задовольнити.

Дослідивши матеріали клопотання, докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 , суд вважає що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки стороною обвинувачення у своєму клопотанні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, що цілком підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме протоколом огляду місця події, протоколом проведення слідчого експерименту, протоколами допитів свідків, лікарським свідоцтвом про смерть № 423, а також при розгляді клопотання підтверджено самим підозрюваним ОСОБА_5 . В судовому засіданні також доведено існування ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду та незаконно впливати на свідків. Зазначений факт на думку суду, підтверджений матеріалами справи, оскільки ОСОБА_5 ніде не працює, тобто не має постійного джерела прибутку, місця реєстрації в м.Кам`янське немає, вчинив тяжкий злочин, раніше не судимий.

За змістом ст.ст.131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Ч. 2 ст. 183 КПК України зазначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час досудового слідства встановлено, що знайшло підтвердження у судовому засіданні, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Судом оцінено репутацію підозрюваного, а саме останній не працює, не має постійного джерела прибутку, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який кримінальним кодексом України встановлено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десятироків, раніше не судимий, може незаконно впливати на свідків, які є його сусідами та родичами покійної дружини, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, не з`являтись за викликом слідчого, може виїхати за місцем своєї реєстрації, так як підозрюваний місця реєстрації в м.Кам`янське немає, що може призвести до затягування досудового слідства та неможливості його проведення в розумні строки та своєчас ного розгляду справи у суді.

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість вчиненого кримінального правопорушення як самостійну підставу утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності із іншими підставами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту (справа «Ілійков проти Болгарії» від 26.01.2001).

Обраний запобіжний захід відносно підозрюваного узгоджується також з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду у справі за скаргою «Москаленко проти України», де зазначено, що обґрунтована підозра щодо вчинення тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Також вказано, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, підозрюваного необхідно звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки до суду (органу досудового розслідування), в тому числі, через внесення застави.

Враховуючи дані про особу підозрюваного, тяжкість скоєного злочину та те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом; вважаю за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч.3 або 4 ст.183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.3 ст.183 та ч.5 ст.194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду, із визначеною періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4) утримуватись від спілкування з свідками.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Відповідно до ст.209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через покорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 14.04.2020 року, ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, 14.04.2020 року о 17 год. 10 хв.

Виходячи з викладеного, на підставі ст.ст.29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 182-184, 193, 194, 197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Південного ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, громадянина України, підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , встановити 60 днів, по 12 червня 2020 року включно.

Розмір застави визначити в межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 42040 (сорок дві тисячі сорок) гривень 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду, із визначеною періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4) утримуватись від спілкування з свідками.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала слідчої судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_5 під розпис.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1