Справа № 364/385/20
Провадження № 1-кс/364/136/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.05.2020 року, смт.Володарка

Слідчий суддя Володарського районного суду Київської області, ОСОБА_1
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Володарського ВП Сквирського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя, -

ВСТАНОВИВ:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.05.2020 о 17 годині 36 хвилин до Володарського ВП Сквирського ВП ГУНП в Київській області надійшло звернення від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що 04.05.2020 її сусід ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , вчиняв розпусні дії сексуального характеру відносно малолітньої доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

По даному факту розпочато кримінальне провадження №0000089 від 05.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

05.05.2020 на підставі письмової заяви власника домоволодіння, ОСОБА_4 , яке розташоване в АДРЕСА_1 , працівниками поліції Володарського відділу поліції Сквирського ВП ГУНП в Київської області проведено огляд місця події, а саме вище вказаного домоволодіння під час якого в житловому будинку виявлено та вилучено:

- футболка білого кольору, на передній частині якої зображено пальми чорного кольору та напис «BREEZE», яку поміщено до спец пакету № 4325916;

- куртка салатового кольору, яка поміщена до спец пакету № INZ 3012799;

- ритузи сірого кольору, на яких наявний напис «DOVYOS», які поміщено до спец пакету № INZ3012800;

- труси синього кольору, з малюнком у вигляді тварини та написом «WHY YOU ARE?», які поміщено до спец пакету № 7144495.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину….

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження….

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1)Збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 Кримінально процесуального кодексу України, а саме : є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінального протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Беручи до уваги, що труси чорно - зеленого кольору, на яких в ділянці лівої сідниці виявлено пошкодження з обпаленими краями, чорні трикотажні штани (підштаники) на яких позаду в ділянці лівої сідниці виявлено пошкодження у вигляді обривів та обпалених країв; футболка фіолетового кольору з полосами світло-фіолетового кольору, жилетка фіолетового кольору на лівій верхній передній частині якої наявний напис та значок у вигляді овалу в середині якого наявний напис «IG»; металевий гачок з обривками ліски; частина пластику (уламок) чорного кольору з нашаруванням фекалій із частиною ліски, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Старший слідчий подала клопотання про розгляд клопотання без її участі.

Слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки вилучене майно матиме доказове значення у справі. Накласти арешт можливо відповідно до ст. 170 КПК України.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього кодексу.

Згідно ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно п. 4 ч.2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту вище описаного майна є визнання його речовими доказами та проведення судових експертиз.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення може здійснюватися також під час обшуку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч. 3 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий надав суду достатньо доказів того, що незастосування арешту до майна може призвести до його зникнення та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1.Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, під час огляду місця події, а саме домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- футболку білого кольору, на передній частині якої зображено пальми чорного кольору та напис «BREEZE», яку поміщено до спец пакету № 4325916;

- куртку салатового кольору, яка поміщена до спец пакету № INZ 3012799;

- ритузи сірого кольору, на яких наявний напис «DOVYOS», які поміщено до спец пакету № INZ3012800;

- труси синього кольору, з малюнком у вигляді тварини та написом «WHY YOU ARE?», які поміщено до спец пакету № 7144495.

Заборонити використання та розпорядження вказаного у п. 1 майна, визначити місце його зберігання - при Володарському відділенні поліції Сквирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, що в смт. Володарка Київської області по вул. Миру, 25 а.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала не набрала законної сили.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1