Справа № 202/2416/20
Провадження № 1-кс/202/4623/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

19 червня 2020 року місто Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Чкалове Нікопольського району Дніпропетровської області, громадянина України, який має середню освіту, розлучений, офіційно не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся з вищевказаним клопотанням, в якому зазначає, що 24 квітня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, а саме розбійного нападу на ОСОБА_7 24.04.2020 року за попередньою змовою групою осіб з проникненням до житла.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується: заявою ОСОБА_7 про кримінальне правопорушення та протоколом його допиту, протоколом огляду місця події, протоколом затримання підозрюваного в порядку ст. 208 КПК тощо.
25 квітня 2020 року слідчим суддею Індустріального районного суду міста Дніпропетровська відносно ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22 червня 2020 року.
До закінчення строку тримання ОСОБА_4 під вартою завершити досудове розслідування неможливо, оскільки необхідно провести у кримінальному провадженні ряд слідчих та процесуальних дій.
У той же час продовжують існувати ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, а саме підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, знищити чи сховати речі, які мають значення для досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, всі слідчі дії на сьогодні не проведені.
Вважає, що застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам.
За цих підстав слідчий просить продовжити строк тримання ОСОБА_4 під вартою на 60 діб без визначення застави.
Заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, який клопотання підтримав, пояснення підозрюваного та його захисника, які просили відмовити в задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на наявність у нього стійких соціальних зв`язків, позитивну характеристику, не доведення прокурором, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, дослідивши матеріали клопотання та документи, надані стороною захисту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню за наступних підстав:

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000037 від 20.01.2020 року, в якому 24 квітня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується, зокрема, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , в будинку якого був затриманий підозрюваний.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, незалежно від подальшої доведеності підозри ОСОБА_4 на сьогодні отримані органом досудового розслідування докази свідчать, що є достатні підстави стверджувати, що він може бути причетним до правопорушення, в якому його підозрюють, оскільки його безпосередньо затримали на місці злочину.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 25 квітня 2020 року відносно ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 22 червня 2020 року.
Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 19 червня 2020 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжений до чотирьох місяців.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно з частиною 3 статті 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.
Застосовуючи відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя в ухвалі від 25 квітня 2020 року виходив з доведеності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведено, що на сьогодні заявлений ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, який виправдовує його тримання під вартою, не зменшився, оскільки поданими матеріалами підтверджується, що досудове розслідування не завершено і підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, є розлученим, офіційно ніде не працює.
Отже, враховуючи вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, дані про особу підозрюваного, який хоча й є раніше не судимим, має постійне місце проживання, пояснив, що мешкає з матерію, згідно з долученою в судовому засіданні характеристикою позитивно характеризується, проте це не спростовує ризик його переховування від органу досудового розслідування, оскільки він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину розбійного нападу за попередньої змови групою осіб з використанням предмету, схожого на зброю, є розлученим, офіційно ніде не працює, не має утриманців, слідчий суддя вважає, що застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, зокрема домашнього арешту, є невиправданим, оскільки підозрюваний не буде обмежений у свободі пересування та комунікації з іншими особами до такого ступеню, який би гарантував його належну процесуальну поведінку, тобто не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя бере до уваги, що тяжкість правопорушення, в якому особа підозрюється, та можливе покарання у разі доведення такої підозри, не може бути самостійною підставою для утримання особи під вартою. Разом із тим, у даному випадку суворість покарання, передбаченого за злочин, в якому підозрюють ОСОБА_4 , у сукупності з іншими обставинами, а саме відсутністю стійких соціальних зв`язків, постійного офіційного місця роботи, є достатньо суттєвим елементом при оцінюванні ризику його переховування від органу досудового розслідування.

Таким чином, оцінюючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що тримання ОСОБА_4 під вартою протягом певного періоду досудового розслідування є виправданим.

Отже, клопотання слідчого необхідно задовольнити, продовживши строк тримання ОСОБА_4 під вартою на 60 днів.
Відповідно до частини 4 статті 183 КПК України, продовжуючи строк тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення застави, оскільки він підозрюється у вчиненні розбою, тобто нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаному із погрозою застосування насильства, так як підозрювані мали при собі предмет, схожий на пістолет, і згідно протоколу допиту потерпілого ними була висловлена погроза щодо здійснення пострілу.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-199 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, на 60 днів - до 17 серпня 2020 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1