печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурор третього відділу процесуального керівництва управління наглядової діяльності Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурор третього відділу процесуального керівництва управління наглядової діяльності Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :79:045:0041, площею 3,3441 га, розташованої у Печерському районі міста Києва, яка на праві власності належить територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради () та передана в оренду ТОВ «УКРСИББУД» ().

Прокурор в обґрунтування клопотання вказує наступне.

Слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004228 від 17.11.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 364-1 КК України.

Прокурор вказує, що службовими особами фінансово-промислового холдингу «КВВ ГРУП» в період 2017-2018 років організовано схему з надання послуг по конвертації грошових коштів та формуванню витрат із закупівлі металобрухту підприємствам реального сектору економіки через ряд створених та придбаних фіктивних підприємств.

Такі дії спрямовані на умисне ухилення від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів, що входять в систему оподаткування та подальшого ненадходження до державного бюджету грошових коштів в особливо великих розмірах.

Зокрема зазначає прокурор, що в зазначений період часу суб`єктами господарської діяльності реального сектору економіки здійснено формування витрат із закупівлі металобрухту від фіктивних підприємств підконтрольних службовим особам ТОВ «КВВ ГРУП» (), а саме: ТОВ «ТРАНС-КОМ-ІНВЕСТ» () (зміна назви 20.11.2018 на ТОВ «ТРАНС-ТЕХНОТОРГ»), ТОВ «УКРБРУХТ» (), ТОВ «НЕМЕСІДА ТРЕЙД» (код 41104642) (зміна назви 02.03.2018 на ТОВ «ДОЙЧ ГРУП») у період з 2017 по 2018 роки здійснили формування витрат пов`язаних із придбання металобрухту для підприємств реального сектору економіки, ухилилися від сплати податку на прибуток, шляхом оформлення нікчемних правочинів та відображення завідомо неправдивих даних в податковій звітності, що призвело до ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах.

Так, за результатами дослідження фінансово-господарських операцій № 140/21-09-01 від 10.12.2018 проведеного офісом великих платників податків ДФС України за період з жовтня 2017 року по вересень 2018 року встановлено, що ТОВ «ТРАНС-КОМ-ІНВЕСТ» (код ЄДРОПУ 41207027), ТОВ «НЕМЕСІДА ТРЕЙД» (код 41104642), ТОВ «УКРБРУХТ» (код ЄДРОПУ 41414216) оформлено нікчемні правочини та відображно завідомо неправдиві дані, що не відповідають дійсності на користь підприємств реального сектору економіки, що призвело до ухилення від сплати податків на прибуток на суму 357 392 638 млн. гривень.

Прокурор вказує, що у ТОВ «УКРСИББУД» () на праві оренди перебуває у користується земельна ділянка по провулку Новопечерському, 5 в місті Києві, площею 3.3441 га, кадастровий номер :79:045:0041. Вказана земельна ділянка належить територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради () та передана в оренду ТОВ «УКРСИББУД» строком до 27.11.2023, з правом передачі в піднайм (суборенду), цільове призначення для будівництва житлового комплексу з вбудовано-прибудованим приміщеннями громадського призначення та підземним паркингом.

Також, що на вищевказаній земельній ділянці здійснюється будівництво ЖК «Новопечерський квартал №5», замовником якого є ТОВ «УКРСИББУД», генпідрядником ТОВ «КВВ СТРОЙ», а девелопером ТОВ «Нью Сігма Девелопмент», які входять до фінансово промислової групи «КВВ ГРУП».

У клопотанні прокурор зазначає, що є достатні підстави вважати, що будівництво вказаного житлового комплексу може здійснюватись за рахунок грошових коштів, які протиправно набуті в результаті формування витрат пов`язаних із придбання металобрухту для підприємств реального сектору економіки, ухилення від сплати податку на прибуток, шляхом оформлення нікчемних правочинів та відображення завідомо неправдивих даних у звітності з метою їх подальшої легалізації.

Метою арешту є збереження речових доказів, що відповідає вимогам ст. 98, п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України та можливої конфіскації майна.

В судове засідання прокурор не з`явився. До суду подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує, просить задовольнити.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, санкцією ст. 212 ч. 3 КК України передбачено покарання у виді штрафу у розмірі від п`ятнадцяти до двадцяти п`яти тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Крім того, санкцією ст. 191 ч. 5 КК України, передбачена конфіскація майна в разі встановлення вини підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 96-1 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_4 від 03.05.2019 визнано речовими доказами майно, на арешті якого наполягає прокурор.

Так, дослідивши викладені у клопотанні доводи, надані матеріали, враховуючи відповідно до вимог ст. 173 КПК України наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 364-1 КК України, а також належність майна, на яке слідчий просить накласти арешт, яке буде використано як докази у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження речових доказів, можливої спеціальної конфіскації майна, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованість заявлено клопотання, що відповідає переслідуваним завданням кримінального провадження, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 117, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурор третього відділу процесуального керівництва управління наглядової діяльності Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :79:045:0041, площею 3,3441 га, розташованої у Печерському районі міста Києва, яка на праві власності належить територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради () та передана в оренду ТОВ «УКРСИББУД» (), цільове призначення даної земельної ділянки для іншої житлової забудови, вид використання - для будівництва житлового комплексу з вбудовано-прибудованим приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування нею.

Заборонити органам місцевого самоврядування, органам реєстрації проводити будь-які операції із вказаним майном, що призведуть до зміни володільця майна, зміни цільового призначення вказаних земельних ділянок, надання поштової адреси незаконним будівництвам.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1