Провадження № 1-кс/752/759/19
У Х В А Л А

17.04.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , заявника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 00134 від 31.01.2013 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190, ч.5 ст.191, ч.2 ст.205, ч.2 ст. 209, ч.3 ст. 209, ст.356, ч.1 ст.367 КК України,

в с т а н о в и в:

адвокат ОСОБА_3 звернувся до Голосіївського районного суду м.Києва в інтересах ОСОБА_6 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, а саме зняття арешту з земельної ділянки з кадастровим номером :06:019:0072, що знаходиться за адресою: Київська область, Васильківський район, селищна рада Крушинська, що накладений відповідно до ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва від 30.08.2018 р.
В обгрунтування клопотання заявник зазначає, що 30 серпня 2018 року слідчим суддею Голосіївського райнного суду м. Києва ОСОБА_1 винесена ухвала, якою, окрім іншого, накладено арешт на земельну ділянку, що належить на праві власності ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , та знаходиться за адресою: Київська область, Васильківський район, селищна рада Крушинська (кадастровий номер :06:019:0072).

Адвокат вважає, що зазначена вище ухвала в частині накладення арешту на майно, яке належить на праві власності ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , є незаконною, необгрунтованою, такою, що не відповідає фактичним обставинам справи.

Заявник зазначає, що в ухвалі, якою накладено арешт на земельну ділянку, не наводяться будь-які конкретні дані, які вказують на те, що земельна ділянка була знаряддям вчинення злочину, зберегла на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути важливими для кримінального провадження. Сама по собі земельна ділянка не може бути речовим доказом з огляду на свої фізичні властивості, і вона ніяк не може зникнути, адже є нерухомим майном.

Крім того, в ухвалі не вказано яким саме чином земельна ділянка з кадастровим номером :06:019:0072 має будь-яке відношення до кримінального провадження.

Слідчим суддею зроблено висновок про те, що земельна ділянка з кадастровим номером :06:019:0072 була предметом договору іпотеки та передавалася позичальниками та/або його поручителями для забезпечення зобов`язань за укладеними іпотечними договорами ПАТ «Радикал Банк», однак, на думку заявника, він грунтується лише на припущеннях.

В ухвалі не вказано яким саме договором земельна ділянка з кадастровим номером :06:019:0072 була предметом іпотеки та яким саме позичальником та/або поручителем передавалася в іпотеку для забезпечення зобов`язань за укладеними іпотечними договорами ПАТ «Радикал Банк». Відсутні будь-які реквізити такого договору та і відсутній сам договір.

В свою чергу, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 придбали земельну ділянку з кадастровим номером :06:019:0072 законно, є добросовісними набувачами.

Також, в обгрунтування клопотання заявник посилається на те, що арешт накладено судом з порушенням правил підсудності, тому що слідчий мав подати клопотання до Печерського районного суду м. Києва за місцезнаходженням органу досудового розслідування.

В зв`язку з необгрунтованістю накладеного арешту заявник просить задовольнити клопотання та скасувати арешт з земельної ділянки, що належить на праві власності ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , та знаходиться за адресою: Київська область, Васильківський район, селищна рада Крушинська (кадастровий номер :06:019:0072).

В судовому засіданні ОСОБА_5 та адвокат ОСОБА_3 підтримали подане клопотання, просили його задовольнити, посилаючись на необгрунтованість накладеного арешту, оскільки матеріали не містять відомостей, що земельна ділянка, яка належить заявникам була предметом іпотеки. Крім того, на час її придбання у відповідному Державному реєстрі іпотек були відсутні відомості про її обтяження. Наянвість зазначеного арешту призводить до порушення права власності заявників.

Прокурор в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що досудове розслідування за фактом незаонного заволодіння та розтрати майна ПАТ «Радикал Банк» триває. Зазначена земельна ділянка, що належить заявникам, є речовим доказом, була об`єктом протиправних дій. В ході досудового розслідування встановлено, що земельні ділянки, які були предметами іпотек за договорами забезпечення, укладеними з ПАТ «Радикал Банк» в подальшому були поділені і утворені зареєстровані як самостійні земельні ділянки з метою унеможливлення накладення арешту на них, який застосований відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 15.11.2017 р.

Дослідивши матеріали копотання, надані органом досудового розслідування матеріали кримінального провадження, вважаю, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ході розгляду клопотання встановлено, що Прокуратурою міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000134, внесеному 31.01.2013 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 209, ст. 356, ч. 1 ст. 367 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ПАТ «Радикал Банк», за попередньою змовою із службовими особами ТОВ «Компанія з управління активами «АРБ Інвестменс», що діяло від імені, в інтересах та за рахунок Закритого недиверсифікованого венчурного пайового інвестиційного фонду «Джерело», достовірно усвідомлюючи про те, що 09.07.2015 Фондом гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення про запровадження тимчасової адміністрації в ПАТ «Радикал Банк», діючи умисно, з метою заволодіння чужим майном шляхом зловживання своїм службовим становищем, а саме: коштами ПАТ «Радикал Банк» та майном, що передано Банку в якості забезпечення виконання основного зобов`язання за кредитними договорами укладеним між позичальниками та ПАТ «Радикал Банк», уклали Договір про відступлення права вимоги № заг від 09.07.2015, на підставі якого, ПАТ «Радикал Банк» (первісний кредитор) передав, а ТОВ «Компанія з управління активами «АРБ Інвестменс» (новий кредитор) отримав право вимоги сплати грошових коштів, яке виникло за кредитними договорами від позичальників зазначених у додатку № 1 до договору про відступлення права вимоги від 09.07.2015 та ПАТ «Радикал Банк», чим заподіяли майнової шкоди ПАТ «Радикал Банк» в особливо великих розмірах.
У зв`язку з чим, кредитний портфель банку за період з 09.07.2015 по 11.07.2015 зменшився з 1,319 млрд. грн. до 499,8 млн. грн., тобто на 819,7 млн. грн.
ТОВ «КУА «АРБ Інвестменс» протиправно здійснило заволодіння предметами забезпечення, які передавалася ПАТ «Радикал Банк» позичальниками та/або його поручителями для забезпечення зобов`язань за укладеними кредитними договорами.
Так, впродовж 2013-2015 років відповідно до іпотечних договорів, ПАТ «Радикал Банк» в якості забезпечення виконання позичальниками зобов`язань отримало у іпотеку земельні ділянки за наступними кадастровими номера : :07:001:0091, :07:001:0092, :07:004:0059, :07:004:0068, :07:004:0077, :07:004:0084, :06:002:0039, :07:002:0007, :07:004:0080, :07:004:0085, :07:004:0107, :07:005:0008, :07:005:0009, :06:014:0138, :07:004:0019, :07:004:0021, :07:002:0019, :07:002:0021, :05:004:0036, :05:004:0102, :05:004:0105, :05:004:0072, :07:003:0027, :06:002:0047, :07:001:0100, :06:002:0032, :06:002:0019, :05:004:0027, :02:017:0026, :07:004:0104, :07:010:0007, :06:007:0004, :07:010:0006, :06:006:0005, :06:006:0060, :02:017:0024, :06:019:0017, :06:027:0015, :06:002:0057, :06:002:0010, :06:002:0029, :06:002:0020, :06:002:0011.
Під час досудового розслідування, 15.11.2017 слідчим суддею Печерського районного суду м.Києва за результатами розгляду клопотання слідчого накладено арешт на вищевказані земельні ділянки.
Однак, під час виконання ухвали суду про накладення арешту на земельні ділянки встановлено, що відносно більшості об`єктів здійснено дії з поділу земельних ділянок з метою уникнення накладення арештів та їх подальшого відчуження.
За результатами поділу земельних ділянок, які є предметами договорів іпотеки та передавалася позичальниками та/або його поручителями для забезпечення зобов`язань за укладеними іпотечними договорами ПАТ «Радикал Банк» утворились земельні ділянки, одна із яких є земельна ділянка з кадастровим номером :06:019:0072.
30.08.2018 р. ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва накладено арешт на земельні ділянки, що утворились в результаті поділу земельних ділянок, які були предметом забезпечення за договорами іпотек, укладених з ПАТ «Радикал Банк»
Як вбачається зі змісту ухвали, підставою для застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження стало те, що майно, на яке накладено арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні.
Відповідно до положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
Згідно з ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Майно, на яке відповідно до ухвали слідчого судді від 30.08.2018 р. було накладено арешт, на час розгляду клопотання про скасування арешту відповідає критеріям, визначеним ст.170 КПК України, оскільки воно є речовим доказом у кримінальному провадженні та ним заволоділи внаслідок вчинення кримінального провадження, а в подальшому земельна ділянка була відчужена за цивільно-правовою угодою.
Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні № №0000134, триває, майно, на яке накладено арешт має ознаки речового доказу, слідчий суддя приходить до висновку, що потреба у арешті майна, не відпала, оскільки не відпали обставини, що були підставою для його накладення.
З урахуванням викладеного, клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170, 174, 376, КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 00134 від 31.01.2013 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190, ч.5 ст.191, ч.2 ст.205, ч.2 ст. 209, ч.3 ст. 209, ст.356, ч.1 ст.367 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя