КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 534/1502/19
Провадження № 1-кс/534/537/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2019 року м. Горішні Плавні

Слідчий суддя Комсомольського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , власника майна ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого у кримінальному провадженні №0000899 про арешт майна,

в с т а н о в и в:
До Комсомольського міського суду Полтавської області звернувся слідчий СВ відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 із клопотанням, погодженим з прокурором, в якому порушує питання про накладення арешту на костюм типу ОЗК зеленого кольору та заборонене знаряддя лову риболовні сітки в кількості 2 штук, довжиною 30 та 40 метрів, які належать ОСОБА_5 , з позбавленням права відчуження, розпорядження та проведення будь-яких робіт, які будуть зберігатись у камері зберігання речових доказів відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області.
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження вмотивовано слідчим необхідністю збереження речових доказів.

Виходячи із змісту внесеного клопотання, 26.09.2019 до чергової частини ВП №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області надійшов рапорт старшого інспектора сектору водної поліції ВП КВП про те, що 26.09.2019 в ході проведення спільного рейду поблизу м. Горішні Плавні, Полтавської області, на р. Дніпро Кам`янського водосховища, було виявлено факт незаконного зайняття рибним добувним промислом ОСОБА_5 , за допомогою костюму типу ОЗК та риболовних сіток.

Відомості за даним фактом були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000899 від 27.09.2019 та розпочато розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

26.09.2019 у період часу з 12 год. 30 хв. до 13 год. 35 хв. було проведено огляд місця події, під час якого було виявлено та вилучено костюм типу ОЗК зеленого кольору та заборонене знаряддя лову, а саме риболовні сітки у кількості двох штук, довжиною 30 м. та 40 м.

Слідчий ОСОБА_4 , який входить до групи слідчих у даному кримінальному провадженні, у судовому засіданні внесене слідчим ОСОБА_6 клопотання підтримав та просив накласти арешт на належні ОСОБА_5 костюм типу ОЗК зеленого кольору та риболовні сітки у кількості двох штук, довжиною 30 м. та 40 м. Пояснив, що вказане майно було виявлено та вилучено в ході огляду місця події, яке згодом було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене слідчим клопотання у повному обсязі.

ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечував.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані слідчим матеріали кримінального провадження, суд зазначає про наступне.

Як вбачається з приєднаних до клопотання матеріалів, в провадженні відділення поліції №2 Кременчуцького відділу поліції ГУ НП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером 0000899 від 27.09.2019 за фактом незаконним зайняттям рибним промислом.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 26.09.2019, об`єктом якого є берег р. Дніпро, Кам`янського водосховища, розташований на відстані 2 км від м. Горішні Плавні, Полтавської області, було виявлено та вилучено забрідний костюм зеленого кольору та дві риболовні сітки довжиною 30 м. та 40 м.

Згідно заяви від 26.09.2019 ОСОБА_5 у добровільному порядку видав працівникам поліції належні йому забрідний костюм зеленого кольору та дві риболовні сітки довжиною 30 м. та 40 м.

У відповідності до постанови слідчого від 27.09.2019 вище зазначене вилучене майно визнано речовим доказом та поміщено на зберігання до камери зберігання речових доказів відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: Полтавська області, м. Горішні Плавні, вул.Добровольського,6.

У відповідності до вимог ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно ст.168 КПК України, вилучені в ході огляду речі є тимчасово вилученим майном, на яке, у відповідності до ст.171 КПК України, може бути накладено арешт з метою його подальшого використання під час проведення експертних досліджень та слідчих дій, унеможливлення втрати слідів злочину.
Згідно із вимогами ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено.

Клопотання про арешт майна було подано слідчим наступного робочого дня (27.09.2019), тобто з дотриманням ч.5 ст.171 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Крім того, стаття 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів та в такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у частині першій статті 98 цього Кодексу, у якій наведено визначення речових доказів, якими є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
За таких обставин, враховуючи те, що тимчасово вилучене майно, відповідає критеріям ст.98 КПК України, визнано речовим доказом, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт на зазначене майно з позбавленням права відчуження та розпорядження.
Щодо вимоги слідчого в частині заборони проведення робіт з арештованим майном, суд зазначає, що останній у внесеному клопотанні не обґрунтував у чому полягає мета даної заборони.
Керуючись ст.ст. 98,170-173 КПК України, суд, -

у х в а л и в :
Клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській ОСОБА_6 про накладення арешту на майно задовольнити частково.

Накласти арешт на костюм типу ОЗК зеленого кольору та заборонене знаряддя лову риболовні сітки в кількості 2 штук, довжиною 30 та 40 метрів, які належать ОСОБА_5 , з позбавленням права відчуження та розпорядження.

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру зберігання речових доказів відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: Полтавська області, м. Горішні Плавні, вул.Добровольського,6.

Роз`яснити, що учасники кримінального провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна, у відповідності до ст.174 КПК України.

Копію ухвали вручити учасникам судового розгляду.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) діб з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1

Згідно з оригіналом.
Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошено о 08 год. 15 хв. 02.10.2019