Справа № 206/2852/19
Провадження № 1-кс/206/682/19
У Х В А Л А

23 травня 2019 року слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретареві ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, громадянина України, маючого професійно технічну освіту, не одруженого, не працюючого, не маючого на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз 08 квітня 2019 року Самарським районним судом м. Дніпропетровська за ч.2 ст.190, ч.2 ст.185 КК України до позбавлення волі строком на 2 роки. На підставі ст.75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим терміном 1 рік,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 Кримінального кодексу України,

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

потерпілої ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:

До Самарського районного суду м. Дніпропетровська звернувся слідчий СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_3 із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 04.05.2019 року ОСОБА_4 знаходився за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає разом із своєю матір`ю ОСОБА_7 .

Цього ж дня, приблизно о 11 годині 20 хвилин, ОСОБА_4 перебуваючи за місцем свого мешкання достовірно знав, що на дерев`яному табуреті, який стоїть у зальній кімнаті біля лівої стіни поблизу вікна, зазначеної квартири знаходиться телевізор марки «HONDA HD LED223», який належить його матері ОСОБА_7 . В цей час у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно, а саме: телевізор марки «HONDA HD LED223», який він визначив об`єктом свого злочинного посягання.

Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в той же самий день, тобто, 04.05.2019, приблизно о 11 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 , продовжуючи знаходитися за місцем свого мешкання, впевнившись в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, а отже усвідомлюючи таємний характер своїх умисних злочинних посягань, діючи умисно, з метою власного збагачення, викрав телевізор марки «HONDA HD LED223» вартістю 1400,00 гривень, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 1575/19 від 14.05.2019, який належить його матері ОСОБА_7 та з викраденим майном з місця вчинення злочину зник, розпорядившись ним на власний розсуд.

Своїми умисними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальний збиток на загальну суму 1400,00 гривень, відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи № 1575/19 від 14.05.2019.

Органом досудового розслідування умисні дії ОСОБА_4 , що виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, кваліфіковані за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.

Слідчий зазначає, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою, оскільки не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможе запобігти спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та пояснив, що саме такий запобіжний захід зможе належним чином забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, оскільки підозрюваний на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та повторно вчинив умисний корисливий злочин потерпілою від якого стала його мати.

Потерпіла ОСОБА_7 при розгляді клопотання покладалась на розсуд суду та наголошувала на тому, що це не перша крадіжка, яку вчиняє її син у зв`язку з вживанням наркотиків.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати до нього більш м`який запобіжній захід. Також захисник зазначив, що підозрюваний визнає свою вину у вчиненні зазначеного злочину, а тому ризики зазначені в клопотанні не обґрунтовані та не чим не підтверджуються.

Вислухавши доводи прокурора, пояснення потерпілої, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані стороною обвинувачення письмові матеріали до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

В провадженні слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження №0000487 від 07 травня 2019 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
23 травня 2019 року слідчим у кримінальному провадженні повідомлено ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Копію клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із доданими матеріалами було вручено ОСОБА_4 23 травня 2019 року о 09:50 годині.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У силу ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами докази наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК, на які вказує слідчий; а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначених у клопотанні ризиків.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язки з державою, у якій його переслідують. Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Дослідивши матеріали клопотання вважаю, що наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними під час проведення досудового розслідування та дослідженими в судовому засіданні матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події від 07.05.2019; протоколом огляду від 08.05.2019; протоколом перегляду відеозапису від 13.05.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 10.08.2019; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 10.05.2019; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_9 від 2.05.2019; повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення 23.05.2018 та іншими письмовими доказами в їх сукупності.

Клопотання та матеріали, надані слідчим, дійсно свідчать про реальне існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, відповідальність за який передбачена ч. 2 ст. 185 КК України.

Крім того, ОСОБА_4 вчинив даний злочин в період випробувального терміну, тому є підстави вважати, що він усвідомлюючи суворість покарання, яке йому загрожує, може переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду.

Також підозрюваний знаходячись на волі, може впливати на потерпілу, яка є його матір`ю та людиною похилого віку, а також свідків у даному кримінальному провадженні, місцезнаходження яких йому відоме.

Про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що ОСОБА_4 є особою раніше судимою, судимість не знята у встановленому законом порядку, на шлях виправлення не став, скоїв злочин в період іспитового строку, а тому перебуваючи на волі матиме можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не працює, постійного джерела доходу не має, що може спонукати його до вчинення інших злочинів.

З урахуванням викладеного, застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені КПК України, буде недостатньою мірою, оскільки не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможе запобігти ризикам, встановленим під час досудового слідства.

Що стосується доводів захисника щодо даних про особу самого підозрюваного, то вони враховуються судом, однак вони не зменшують заявлені у кримінальному провадженні ризики, а тому викладене вище у своїй сукупності є мотивом для обмеження свободи підозрюваного у встановленому законом порядку та виключає об`єктивну можливості щодо застосування до підозрюваного більш м`якого виду запобіжного заходу, який він просив застосувати до нього.

Виходячи із вищевикладеного слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину середньої тяжкості, визначається в межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене вважаю за необхідне визначити розмір застави відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2019 року у розмірі 1921 гривня.

Враховуючи характеризуючи данні підозрюваного, вважаю, що сума у розмірі 20 прожиткових мінімумів, що складає 38420,00 гривень буде достатньою мірою, щоб гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

При визначенні саме такого розміру застави суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 р., відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

У відповідності до ст. 194 КПК України, на підозрюваного необхідно покласти обов`язки у разі внесення застави.

Керуючись ст.ст. 234, 235, 237, 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, який обраховувати з 23 травня 2019 року до 21 липня 2019 року включно.

Визначити розмір застави у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 38420,00 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок (банк отримувача ГУДКСУ в місті Київ, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26239738, код отримувача (МФО) 820172, отримувач ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, рахунок отримувача № 7442, призначення платежу - застава, кримінальне провадження № 0000487від 07 травня 2019 року, підозрюваний (прізвище, ініціали), платник (прізвище, ініціали)

В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На час дії запобіжного заходу у вигляді застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати за кожним викликом прокурора, слідчого та суду;

- не відлучатися з міста свого проживання: АДРЕСА_1 без дозволу прокурора, слідчого та суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Виконання ухвали та контроль за її виконанням покласти на прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_5 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1