Справа № 461/7220/19
Провадження № 1-кс/461/8327/19
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

24.09.2019 року слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 ,

встановив:

слідчим управлінням ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000731 від 22.09.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Слідчий СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 , за погодженням прокурора прокуратури Львівської області, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , покликаючись на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, що унеможливлює застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу та свідчить про необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, з мотивів, наведених у ньому.

Підозрюваний та його захисник, кожен окремо, клопотання заперечили з мотивів необгрунтованості та сімейного становиша ОСОБА_4 . Просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашьного арешту.

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Відповідно до ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Частиною 2 ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, передбачених у вказаній статті.

Органом досудового розслідування дії підозрюваного кваліфікуються за ч.2 ст.286 КК України, за викладених у повідомленні про підозру обставин.
Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди із додатками, відповідно до якого зафіксована слідова інформація злочину, висновком щодо результатів медичного огляду №144 від 22.09.2019 року, згідно якого ОСОБА_4 перебував в стані алкогольного сп`яніння, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , який пояснив, що автомобіль «ВАЗ-2106», реєстраційний номер НОМЕР_1 , обігнав його після чого скоїв наїзд на велосипедиста, який рухався попереду нього на проїзній частині ближче до правого узбіччя.

На даній стадії слідчим та прокурором наведено переконливість фактів того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні правопорушення, яке йому інкримінується.

Беручи до уваги вагомість наявних доказів, того, що ОСОБА_4 аргументовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, зважаючи на особу підозрюваного, його вік та стан здоров`я, майновий стан, ступінь соціальних зв`язків, характер інкримінованого злочину, що може спонукати підозрюваного переховуватись від слідства та суду, приходжу до переконання, що обставини визначені ст. 177 КПК України у світлі наявних даних про особу підозрюваного та характер вчинення злочину, в якому він підозрюється, є безсумнівними за своєю суттю, у зв`язку з чим відповідають конкретним обставинам справи на даному етапі кримінального провадження.
При цьому враховую дані про сімейне становище підозрюваного, позитивні характеристики щодо нього, однак такі, з врахуванням вищенаведених доводів, в тому числі щодо характеру інкримінованого злочину, який, відповідно до клопотання вчинений в стані алкогольного сп`яніння, не спростовують наведених ризиків.
У даному конкретному випадку, ризики визначені ст. 177 КПК України є обґрунтованими, оскільки підтверджуються наявними матеріалами, як і інші обставини визначені ч. 1 ст. 194 КПК України.
Крім цього, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, в сукупності з іншими встановленими в ході розгляду клопотання обставинами, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, підтверджує наведені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки на даний час у кримінальному провадженні не проведено усіх необхідних слідчих дій.
Приймаючи рішення за клопотанням, враховую також практику Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Однак, перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважаю, що доводи є вмотивованими.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З урахуванням наведеного, оцінивши наявні у клопотанні докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку, приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним у справі ризикам. При цьому, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, зможе забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.

Крім того, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, а також те, що інкримінований ОСОБА_4 злочин, спричинив загибель людини, вважаю за можливе не визначити підозрюваному розмір застави.

Разом з тим, зважаючи на те, що в ході розгляду клопотання встановлено, що підозрюваний являється опікуном свого брата, який має інвалідність, вважаю за необхідне зобов`язати прокурора невідкладно повідомити відповідні органи соціального захисту, опіки та піклування про необхідність вжиття дієвих заходів для забезпечення піклування за ОСОБА_9 , 1987 року народження.

Керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Строк дії ухвали до 21 листопада 2019 року включно.

Зобов`язати прокурора ОСОБА_3 невідкладно повідомити відповідні органи соціального захисту, опіки та піклування про необхідність вжиття дієвих заходів для забезпечення піклування за ОСОБА_9 , 1987 року народження.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора прокуратури Львівської області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1