Справа № 202/1849/19
Провадження № 1-кс/202/5659/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
23 травня 2019 року місто Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровська, громадянки України, яка має вищу освіту, незаміжня, працює приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 365-2 КК України, -
Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернулася до суду з вищевказаним клопотанням, в якому зазначає, що ОСОБА_5 , приватному нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 365-2 КК України, а саме у протиправному заволодінні майном Приватного підприємства «АНСІ» шляхом вчинення правочинів з використанням підроблених документів за попередньою змовою групою осіб, що заподіяло велику шкоду; несанкціонованій зміні інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах та зберігається на носіях такої інформації, що заподіяли значну шкоду; зловживанні своїми повноваженнями нотаріуса з метою отримання неправомірної вигоди, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом правам та інтересам юридичної особи. Вказує, що внаслідок незаконних реєстраційних дій, здійсненних приватним нотаріусом ОСОБА_5 , ОСОБА_7 набув право власності на сім об`єктів нерухомості ПП «АНСІ». Відповідно до висновку судової оціночно-будівельної експертизи ринкова вартість на території України об`єкта нерухомого майна молокозаводу, розташованого за адресою: Дніпропетровська область, Петриківський район, с.м.т Петриківка, вул. Подільська, 11, станом на 07.04.2017 рік, з урахуванням його задовільного технічного стану, складала 1 254 973, 00 грн. Тим самим, діями приватного нотаріуса ОСОБА_5 заподіяно тяжкі наслідки.
У зв`язку з чим застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не є достатнім для запобігання вищевказаним ризикам.
За цих підстав слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави у розмірі 520 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 998 920, 00 грн.
Заслухавши у судовому засіданні прокурора, який клопотання підтримав, підозрювану та її захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, вважали його необґрунтованим, посилаючись на недоведеність підозри, відповідність її дій законодавству та відсутність жодного ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, просили врахувати, що вона є єдиним годувальником у сім`ї та хворобу батька, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного:
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчим суддею встановлено, що 21 травня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 365-2 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, якою підтверджується проведення реєстраційних дій нотаріусом ОСОБА_5 , копією листа Відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС Міністерства юстиції України від 13.07.2017 року, відповідно до якого у провадженні відділу виконавчі документи про стягнення заборгованості з ПП «АНСІ» не перебували, відділом не здійснювалася примусова реалізація майна; висновками комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації, відповідно до якого реєстраційні дії у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно проведені нотаріусом ОСОБА_5 із порушенням вимог чинного законодавства; листом Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 12.07.2018 року, відповідно до якого за даними вхідної кореспонденції та статистичного обліку цивільних справ рішення суду від 05.03.2017 року № 202/3231/17 та від 05.08.2016 року за № 202/4781/16-ц, на підставі якого ОСОБА_5 скасувала у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомості про право власності ПП «АНСІ», не значиться; листом Петриківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області від 26.10.2017 року та листом Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур ДМР від 03.11.2017 року, відповідно до яких приватний нотаріус ОСОБА_5 не здійснила передачу документів щодо проведених реєстраційних дій для долучення до реєстраційних справ, листом Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур ДМР від 01.11.2017 року, відповідно до якого документи, направлені приватним нотаріусом ОСОБА_5 для долучення до реєстраційної справи ПП «АНСІ», до департаменту не надходили, висновком судової будівельно-оціночної експертизи № 686-19 від 08.04.2019 року, відповідно до якого ринкова вартість на території України нерухомого майна молокозаводу, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , станом на 07.04.2017 року з урахуванням його задовільного технічного стану складала 1 254 973 грн. тощо.
При цьому слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена в п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити правопорушення.
Так, на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу, оскільки відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" (п. 55 Рішення) факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.
Отже, незалежно від подальшої юридичної кваліфікації дій ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що на сьогодні є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 є причетною до вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного із зловживанням своїми повноваженнями нотаріуса та незаконного заволодіння майном Приватного підприємства «АНСІ».
Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктом 1, 2, 3 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків та інших осіб, причетних до правопорушення, знищити або сховати документи, які мають істотне значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчинення тяжкого кримінального правопорушення, всі особи, причетні до його вчинення, на даний час невстановлені, хоча виходячи з обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 , вони повинні бути їй відомі та можуть її викривати, крім того, на сьогодні не виявлені та не вилучені оригінали документів, які використовувалися при вчиненні ОСОБА_5 реєстраційних дій, у зв`язку з чим можуть бути нею знищені чи приховані.
При вирішенні питання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати її у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винуватою, а саме позбавлення волі на строк понад п`яти років, а також дані про особу підозрюваної, яка хоча й має стійкі соціальні зв`язки у вигляді постійного місця роботи та проживання, але вони не спростовують ризики, встановлені в судовому засіданні та передбачені пунктами 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та вважає, що застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім для забезпечення її належної процесуальної поведінки та запобігання вищевказаним ризикам, оскільки при застосуванні до неї запобіжного заходу, непов`язаного з триманням під вартою, вона буде мати можливість переховуватися від органу досудового розслідування, зокрема виїхати за кордон з метою уникнення кримінальної відповідальності, знищити чи сховати документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також незаконно впливати на свідків та інших осіб, причетних до його вчинення.
Слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Зокрема, у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Також ЄСПЛ в своєму рішенні «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Таким чином, оцінюючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, які характеризують ОСОБА_5 , суспільний резонанс та наслідки, які мало інкриміноване їй правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.
Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 розмір застави.
Так, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваної, слідчий суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 960500 грн., оскільки, на переконання слідчого судді, застава в меншому в розмірі, визначеному пунктом 3 частини 5 статті 182 КПК України, не здатна запобігти ризику її переховування від органу досудового розслідування та забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваної альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 21 липня 2019 року включно, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на неї обов`язки, визначені частиною 5 статті 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-197 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 362, ч. 3 ст. 365-2 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, тобто до 21 липня 2019 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали до 21 липня 2019 року включно.
Одночасно визначити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 960500 (дев`ятсот шістдесят тисяч п`ятсот) грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 21 липня 2019 року включно.
Покласти на ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з міста Дніпра без дозволу слідчого, прокурора, суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави - до 21 липня 2019 року включно.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1