Ухвала
Іменем України
08 листопада 2019 р.

м. Київ
Справа № 320/1044/17-к
Провадження № 51-5528 впс 19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4
розглянувши в судовому засіданні подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 08 жовтня 2019 року про продовження строку тримання під вартою, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 08 жовтня 2019 року про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового розгляду кримінального провадження, з Запорізького апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що відповідно до звіту автоматизованої системи документообігу справ та матеріалів кримінального провадження утворити склад суду неможливо, оскільки з семи суддів палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду п`ятеро приймали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування і в силу положень ст. 76 КПК України не мають права брати у ньому участь в суді апеляційної інстанції.
Також у поданні зазначено, що відповідно до п. 2.5 розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу Запорізького апеляційного суду, затверджених протоколом зборів суддів Запорізького апеляційного суду № 5 від 26 вересня 2019 року, у разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ через відсутність достатньої кількості суддів постійно діючих колегій, які можуть здійснювати розгляд провадження, судова справа за поданням голови суду або виконуючого обов`язки голови суду надсилається до Верховного Суду для вирішення питання про передачу справи на розгляд іншого апеляційного суду в порядку ст. 34 КПК України.
Учасникам судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, однак в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, колегія суддів дійшла висновку, що воно підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.
Згідно з ч. 4 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Частиною 3 ст. 34 КПК України визначено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з подання та долучених матеріалів, до Запорізького апеляційного суду надійшли матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 08 жовтня 2019 року про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового розгляду кримінального провадження.
Зі змісту подання тадоданих до нього матеріалів провадження вбачається, що судова палата з розгляду кримінальних справ складається з семи суддів.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Запорізького апеляційного суду від 25 жовтня 2019 року, визначення колегії суддів для розгляду вказаного провадження не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Зокрема, як зазначено у поданні та вбачається з наданих суду матеріалів провадження суддів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 виключено з автоматизованого розподілу у зв`язку з положеннями ч. 1 ст. 76 КПК України, оскільки вони брали участь у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_6 під час досудового розслідування, що підтверджується наявними в матеріалах провадженнями копіями ухвал. Крім цього, зі змісту подання убачається, що зборами суддів Запорізького апеляційного суду прийнято рішення про можливість визначення складу суду для розгляду кримінальних проваджень виключно з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних проваджень.
Таким чином, склад судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду становить сім суддів, п`ять з яких не мають права брати участь у розгляді апеляційної скарги захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 08 жовтня 2019 року із зазначених вище причин.
З урахуванням викладеного та положень ст. 34 КПК України колегія суддів вважає, що подання Запорізького апеляційного суду потрібно задовольнити і направити вказані матеріали провадження на розгляд до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду, а саме Дніпровського апеляційного суду.
Керуючись ст. 34 КПК України, Суд
постановив:
Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити.
Матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 08 жовтня 2019 року про продовження строку тримання під вартою, направити до Дніпровського апеляційного суду.
Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3