Справа № 202/1843/15-к
№1/202/1/2019
УХВАЛА
Іменем України

28 жовтня 2019 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого-судді ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 ,

судді ОСОБА_3 ,

за участі секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

адвокатів- ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10

захисника ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Дніпрі кримінальну справу за обвинуваченням:

- ОСОБА_12 , - ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 у вчинені злочинів

ВСТАНОВИВ:

Під час судового розгляду прокурором змінено обвинувачення, яке було вручено захисникам, підсудним, направлено потерпілим, підсудним та захисникам надано час для підготовки до нового обвинувачення, у зв`язку із зміненням обвинувачення від захисника ОСОБА_8 , яке підтримано підсудними, зокрема і підсудною ОСОБА_16 , яка заявила окреме клопотання про повернення справи на додаткове розслідування та всіма захисниками надійшло клопотання про повернення справи прокурору для проведення додаткового розслідування, яке мотивоване тим, що під час розгляду справи прокурором істотно змінено обвинувачення за фактичними обставинами, що відповідно до ст. 277 КПК(1960) потребує обов`язкового проведення додаткового розслідування.
Крім того, в клопотанні зазначено про низку порушень кримінально-процесуального законодавства під час проведення досудового слідства, що не дає можливості суду прийняти рішення у справі.
Заслухавши прокурора, який заперечував проти направлення справи на додаткове розслідування, захисників, підсудних, суд приходить до висновку про таке.

Відповідно до вимог ст. 281 КПК України суд може повернути справу на додаткове розслідування з мотивів неповноти чи неправильності досудового слідства лише в тому випадку, коли ця неповнота або неправильність не може бути усунута в судовому засіданні. У рішенні суду має бути обґрунтовано висновок про наявність підстав для повернення справи на додаткове розслідування і може бути зазначено, які слідчі дії необхідно провести під час нього. При цьому суд не вправі наперед вирішувати питання про формулювання й обсяг обвинувачення, його доведеність, кваліфікацію вчиненого, достовірність того чи іншого доказу і надавати переваги одних доказів перед іншими, а також вважати встановленими обставини, які підлягають перевірці в ході додаткового розслідування.

Якщо суд має змогу усунути виявлені недоліки досудового слідства під час судового розгляду справи шляхом більш ретельного допиту підсудного, потерпілого, свідків, виклику й допиту нових свідків, проведення додаткових чи повторних експертиз, витребування документів, давання судових доручень у порядку, передбаченому ст.315-1 КПК України(1960 року), вчинення інших процесуальних дій, а також шляхом поновлення порушених під час розслідування справи процесуальних прав учасників процесу, направлення справи на додаткове розслідування є неприпустимим. За необхідності суд може відкласти її розгляд для витребування додаткових доказів (ст. 280 КПК України). Про це зазначено в постанові Пленуму Верховного Суду України від 11 лютого 2005 року Про практику застосування судами України законодавства, що регулює повернення кримінальних справ на додаткове розслідування.

Так, в клопотанні зазначено, що у формулюванні нового обвинувачення зазначені фактичні обставини по яким не проводилося досудове розслідування, певних осіб не визнано потерпілими від злочину, підсудним не пред`являлось обвинувачення.

Суд наголошує на тому , що відповідно до ст. 275 КПК України розгляд справи проводиться тільки відносно підсудних і тільки в межах пред`явленого їм обвинувачення. В разі необхідності доповнити чи змінити пред`явлене обвинувачення або порушити кримінальну справу по новому обвинуваченню чи щодо нових осіб суд додержується правил, установлених в ст. ст. 276, 277, 278 КПК України.

Прокурор скористався правом, передбаченим ст.277 КПК України (1960 року) щодо зміни обвинувачення, відповідно до вимог якої, прийшовши до переконання, що пред`явлене особі обвинувачення потрібно змінити, прокурор виносить постанову, в якій формулює нове обвинувачення та викладає мотиви прийнятого рішення. Прокурор оголошує постанову і вручає її копії підсудному, його захиснику і законному представнику, потерпілому, позивачу, відповідачу і їх представникам. Постанова долучається до справи.

Якщо в постанові прокурора ставиться питання про застосування кримінального закону, який передбачає відповідальність за менш тяжкий злочин, чи про зменшення обсягу обвинувачення, то суд роз`яснює потерпілому та його представнику їх право підтримувати обвинувачення у раніше пред`явленому обсязі.

Суд роз`яснив підсудним, що ті будуть захищатись в судовому засіданні від нового обвинувачення, після чого відклав розгляд справи не менше ніж на три доби для надання підсудним, їх захисникам можливості підготуватись до захисту проти нового обвинувачення. Після закінчення цього строку розгляд справи продовжився, тобто процедура зміни обвинувачення як прокурором так і судом виконана повністю.

Що стосується обов`язкового проведення досудового слідства, на якому наполягають захисники та підсудні, то воно було б обов`язковим у випадку якщо при зміні обвинувачення будуть порушені правила про обов`язковість проведення досудового слідства (наприклад, не може прокурор при розгляді справи, що надійшла до суду в порядку, передбаченому гл. 35 КПК, змінити кримінально-правову кваліфікацію злочину на таку, у справі про яку провадження досудового слідства відповідно до ст. 111 КПК є обов`язковим), обвинувачення доповнено новими епізодами злочинної діяльності (навіть якщо вони охоплюються кваліфікацією інкримінованого злочину) або звинувачення доповнено вчиненням іншого злочину, якщо тільки цей злочин не знаходиться в ідеальній сукупності із тим злочином, у вчиненні якого обвинувачується підсудний.

Зміна прокурором обвинувачення торкається виключно суб`єктивних та об`єктивних властивостей, а також кримінально-правової кваліфікації того злочину, у вчиненні якого обвинувачуються підсудні.

Зміна обвинувачення може бути спрямована як в бік покращення, так і в бік погіршення становища підсудного

Суд зазначає, що всі процесуальні дії, передбачені КПК , суд може виконати і без повернення кримінальної справи на додаткове розслідування шляхом усунення певних недоліків безпосередньо у судовому засіданні (проведення відповідних експертиз або доручити органу, який проводив розслідування, виконати певні слідчі дії).

А тому у направленні кримінальної справи на додаткове розслідування з підстав зазначених у клопотанні, суд відмовляє.

Керуючись ст.. 281 КПК України (1960 року), суд

п о с т а н о в и в:

у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_8 , підтриманого всіма захисниками та підсудними, клопотання підсудної ОСОБА_16 , про направлення справи на додаткове розслідування - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_3

Суддя ОСОБА_2