Справа № 626/1724/19
Провадження № 1-кс/626/829/2019
У Х В А Л А
про арешт майна

18 жовтня 2019 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника СВ Красноградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , яке погоджене з начальником Красноградського відділу Первомайської місцевої прокуратури про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000410 від 23.07.2019р. за ст.356, ч.1 ст.246 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До суду надійшло клопотання начальника СВ Красноградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області про арешт майна, яке тимчасово було вилучено в ході обшуку у ОСОБА_4 16.10.2019р.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що СВ Красноградського ВП ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000410 від 23.07.2019 за фактами вчинення самоправних дій посадовими особами ДП «Красноградський лісгосп» стосовно представників Державної екологічної інспекції у Харківській області та за фактом незаконної порубки лісу, що мала місце на території 15 кварталу, 2 виділу Наталинського лісництва ДП «Красноградський лісгосп».

В ході здійснення досудового розслідування в рамках незаконної порубки лісу на території 15 кварталу, 2 виділу Наталинського лісництва ДП «Красноградський лісгосп» органом досудового розслідування проводився огляд, де відповідно до лісорубного квитка від 27.03.2019 виданого ДП «Красноградський лісгосп» призначена та проводиться санітарно-вибіркова рубка. Так, в ході огляду за участю спеціалістів Державної екологічної інспекції у Харківській області було встановлено та обліковано 256 пнів зрубаних дерев, з яких 59 зрубані без клейміння, що згідно листа Державної екологічної інспекції у Харківській області № 2945/06-11 від 13.08.2019 свідчить про факт їхньої незаконної рубки. Окрім цього за результатами огляду спеціалістами Державної екологічної інспекції у Харківській області було складено відомість переліку пнів зрубаних дерев та встановлено, що значна частина облікованих пнів зрубаних дерев навіть тих, на яких знаходилось клейміння, за своїми параметрами не входить до польової перелікової відомості дерев, призначених у рубку на 15 кварталі, 2 виділі Наталинського лісництва. Це свідчить про те, що посадовими особами ДП «Красноградський лісгосп», що мають у своєму володінні клейма вищевказаного підприємства з метою приховування злочинних дій, пов`язаних із зловживанням службовим становищем в частині надання можливості третім особам здійснити незаконну рубку дерев по корисливим мотивам, конспірували такі дерева під ті, що начебто були внесені до польової перелікової відомості та були призначеними до рубки.

16.10.2019 на підставі ухвали слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області на території домоволодіння ОСОБА_5 батька майстра лісу Наталинського лісництва ОСОБА_4 було виявлено та вилучено одну каністру об`ємом 20 л та одну пляшку об`ємом 1 л з паливно-мастильною речовиною зеленого кольору, та дві каністри 20 л та 10 л відповідно з паливно-мастильною речовиною синього кольору. Через здійснення досудового розслідування у кримінальних провадженнях за фактами крадіжок паливно-мастильних матеріалів з виробничих підрозділів АТ «Укргазовидобування» органу досудового розслідування достеменно відомо, що саме на вказаних підрозділах до дизельного пального та бензину додається барвник «Chemadye BLUE 79 DC» при цьому дизельне пальне набуває зеленого кольору а бензин синього. Тобто є достатні підстави вважати, що виявлені на території домоволодіння ОСОБА_5 паливно-мастильні речовини є дизельним пальним та бензином, що були раніше викраденими з виробничих об`єктів АТ «Укргазвидобування».

Окрім цього під час обшуку на території домоволодіння ОСОБА_5 було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Honor 8х», ІМЕІ НОМЕР_1 , що належить майстру лісу Наталинського лісництва ОСОБА_4 . Вищевказаний мобільний телефон ОСОБА_4 має значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки в ньому можуть міститись дані щодо причетності ОСОБА_4 до незаконних рубок лісу на території Красноградського району, зловживання службовим становищем у власних інтересах та в інтересах третіх осіб та інших осіб, причетних до вчинення вказаних злочинів.

Всі вищевказані вилучені предмети, постановою слідчого від 17.10.2019 було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні на підставі ст.98 КПК України.

В зв`язку з тим що вилучені речі є речовими доказами по справі, то слідчій звернувся до суду з відповідним клопотанням про накладення арешту на нього.

Слідчий суддя розглянувши вказане клопотання, дослідивши надані до нього матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, заслухавши думку слідчого, який підтримав своє клопотання, вважаю що вказане клопотання про арешт майна, підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.5 ст.237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду.

Відповідно до ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Положення п.1 ч.5 ст.171 КПК України передбачає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпо-ряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК.

Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що перелічене в клопотанні слідчого майно, вилучене під час обшуку 16.10.2019 року, а саме мобільний телефон марки «Honor 8х», ІМЕІ НОМЕР_1 , що належить майстру лісу Наталинського лісництва ОСОБА_4 має значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки в ньому можуть міститись дані щодо причетності ОСОБА_4 до незаконних рубок лісу на території Красноградського району, зловживання службовим становищем у власних інтересах та в інтересах третіх осіб та інших осіб, причетних до вчинення вказаних злочинів, зберіг на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз.1 ч.1 ст.170 КПК України, а тому клопотання про накладення арешту на вказаний телефон підлягає задоволенню.

Зважаючи на викладене, враховуючи обставини вчинення злочину, так як вони викладені в клопотанні слідчого, правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 98, 167, 170, 171 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на майно, яке перелічено в клопотанні слідчого, оскільки при розгляді клопотання встановлено достатньо даних для висновку, що вони можуть містити відомості про обставини вчинення злочину, тобто відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст.167, ст.98 КПК України, а незастосування арешту може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженні.

В даному випадку метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів, призначення необхідних експертиз, проведення його додаткового огляду, проведення інших необхідних слідчих дій і, як наслідок, проведення повного, неупередженого, об`єктивного досудового розслідування.

Накладення арешту на вищевказані предмети, що є речовими доказами по кримінальному провадженню, дозволить стороні обвинувачення здійснити повне, об`єктивне та неупереджене досудове розслідування з метою встановлення об`єктивної істини по суті.

Таким чином застосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на вказаний телефон тимчасове вилучений, дозволить уникнути зникнення, втрати або пошкодження речових доказів у кримінальному провадженні.

Що ж стосується вилучених на території домоволодіння ОСОБА_5 батька майстра лісу Наталинського лісництва ОСОБА_4 однієї каністри об`ємом 20 л та одну пляшку об`ємом 1 л з паливно-мастильною речовиною зеленого кольору, та дві каністри 20 л та 10 л відповідно з паливно-мастильною речовиною синього кольору, то слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так, в обґрунтування накладення арешту на вказані паливно-мастильні матеріали, слідчий послався, що через здійснення досудового розслідування у кримінальних провадженнях за фактами крадіжок паливно-мастильних матеріалів з виробничих підрозділів АТ «Укргазовидобування» органу досудового розслідування достеменно відомо, що саме на вказаних підрозділах до дизельного пального та бензину додається барвник «Chemadye BLUE 79 DC» при цьому дизельне пальне набуває зеленого кольору а бензин синього. Тобто є достатні підстави вважати, що виявлені на території домоволодіння ОСОБА_5 паливно-мастильні речовини є дизельним пальним та бензином, що були раніше викраденими з виробничих об`єктів АТ «Укргазвидобування».

При цьому жодного доказу на підтвердження даних висновків, до клопотання не надано, в судовому засіданні також слідчим не наведено таких доказів. Також будь-яких даних, яким чином вказані паливно-мастильні матеріали стосуються даного кримінального провадження №0000410 від 23.07.2019р. за ст.356, ч.1 ст.246 КК України КК і яке доказове значення вони мають, слідчим також не доведено.

В зв`язку з чим підстав для накладення арешту на вказані паливно-мастильні матеріали, слідчий суддя не вбачає.

При цьому, відповідно до положень ч.2 та 3 ст.169 КПК України, копія судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, копія судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна негайно після його оголошення вручається слідчому, прокурору. У разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення судового рішення його копія надсилається таким особам не пізніше наступного робочого дня.

3. Слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Відповідно до положень ч.4 ст.107 КПК України судове засідання проводилось з застосуванням технічних засобів фіксування кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 167-175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання начальника СВ Красноградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000410 від 23.07.2019р. за ст.356, ч.1 ст.246 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час обшуку, який було проведено 16.10.2019 року на території домоволодіння ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон марки «Honor 8х», ІМЕІ НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 та заборонити вчинення дій, направлених на передачу, користування та/або розпорядженням вилучених предметів і документів.

В іншій частині клопотання відмовити.

Вилучені на території домоволодіння ОСОБА_5 батька майстра лісу Наталинського лісництва ОСОБА_4 одну каністру об`ємом 20 л та одну пляшку об`ємом 1 л з паливно-мастильною речовиною зеленого кольору та дві каністри 20 л та 10 л відповідно з паливно-мастильною речовиною синього кольору повернути його власнику ОСОБА_5 .
Відповідно до положень ч.3 ст.169 КПК України слідчому необхідно направити повідомлення про виконання даної ухвали слідчому судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя
Красноградського районного суду ОСОБА_1