Провадження № 1-кс/638/4815/19
У Х В А Л А
іменем України
15 листопада 2019 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув клопотання сторони кримінального провадження, прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000226 від 01 серпня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України про арешт майна, -

встановив:
11 листопада 2019 року до суду надійшло клопотання про арешт майна.

Вказане клопотання підписане прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області ОСОБА_4 . Вказане клопотання про арешт майна.

В обґрунтуванні клопотання особа, яка звернулась з ним посилається на те, що в ході досудового розслідування встановлено, що Харківською місцевою прокуратурою № 1 здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням кримінального провадження № 0000226 від 01.08.2018, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК України, відносно посадових осіб дорожньо-експлуатаційних філій № 1, 4 КП «Шляхрембуд» Харківської міської ради, які шляхом систематичного зловживання службовим становищем, а також внесенням недостовірних відомостей в звітні документи формується надлишок асфальту, який в подальшому незаконно реалізується фізичним та юридичним особам.
З метою виявлення та вилучення предметів, речей та документів, які можуть бути використані як докази вини причетних осіб до вчинення злочину 19.07.2019 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук нежитлових службових приміщень, що займає дорожньо-експлуатаційна філія № 1 КП «Шляхрембуд» Харківської міської ради, за адресою: м. Харків, вул. Дербентська, 152, в ході якого вилучено майно у вигляді товарно-транспортних накладних, журналів, реєстрів, графіків роботи, рознарядок, чернеток з рукописними записами, блокнотів, зошитів, грошових коштів, довідок, ноутбуку, тощо.
Виявлені та вилучені документи мають важливе значення у кримінальному провадженні у якості речових доказів, постановою від 21.07.2019 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, самі по собі, та в своїй сукупності можуть містити відомості, про вчинення кримінального правопорушення та у подальшому необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних дій, доказу вини причетних до злочинної діяльності у суді.
Таким чином, вилучені під час проведення огляду: документи, журнали, записні книжки, грошові кошти є предметом та знаряддям вчинення злочину, передбаченого частиною 2 статті 364 КК України, можуть бути використані як доказ, у зв`язку з чим встановлена наявність підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачена частиною 3 статті 132 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 05.08.2019 вказане клопотання було розглянуте за результатами розгляду вказаного клопотання воно задоволено частково.
Відповідно до ухвали Харківського апеляційного суду від 23 вересня 2019 року вказану ухвалу скасовано, направлено матеріали на доопрацювання.
Вислухавши, думку власника майна ОСОБА_5 та його представника адвоката ОСОБА_6 , які підтримали свої заперечення проти клопотання, думку прокурора, який просив задовольнити вказане клопотання, перевіривши представлені матеріали судового провадження, суд приходить до наступного висновку.
З наданих суду матеріалів встановлено, що у провадженні Харківської місцевої прокуратури № 1 перебувають матеріали кримінального провадження № 0000226 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК України.
Прокурор у клопотанні посилався на те, що Харківською місцевою прокуратурою № 1 здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням кримінального провадження № 0000226 від 01.08.2018, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК України, відносно посадових осіб дорожньо-експлуатаційних філій № 1, 4 КП «Шляхрембуд» Харківської міської ради, які шляхом систематичного зловживання службовим становищем, а також внесенням недостовірних відомостей в звітні документи формується надлишок асфальту, який в подальшому незаконно реалізується фізичним та юридичним особам.
З метою виявлення та вилучення предметів, речей та документів, які можуть бути використані як докази вини причетних осіб до вчинення злочину 19.07.2019 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук нежитлових службових приміщень, що займає дорожньо-експлуатаційна філія № 1 КП «Шляхрембуд» Харківської міської ради, за адресою: м. Харків, вул. Дербентська, 152, в ході якого вилучено майно у вигляді товарно-транспортних накладних, журналів, реєстрів, графіків роботи, рознарядок, чернеток з рукописними записами, блокнотів, зошитів, грошових коштів, довідок, ноутбуку, тощо, в ході якого з нежитлового приміщення за адресою: м. Харків вул. Дербентська 152 а вилучено майно, перелік якого зазначений в цьому клопотанні.
Прокурор, посилаючись на те, що вказані предмети є предметом та знаряддям вчинення злочину, можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні та необхідні для проведення ряду досліджень, просить накласти арешт на вказане майно.
Дослідивши зміст клопотання про арешт майна суд приходить до висновку про передчасність заявлення вказаного клопотання, виходячи з наступного.
Відповіднодо вимогчастини 2статті 171КПКУкраїни у клопотанні слідчого,прокурора проарешт майнаповинно бутизазначено: 1)підстави імету відповіднодо положеньстатті 170 цього Кодексута відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2)перелік івиди майна,що належить арештувати; 3)документи,які підтверджують право власності на майно,що належить арештувати,або конкретні факти і докази,що свідчать про володіння,користування чи розпорядження підозрюваним,обвинуваченим,засудженим,третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Частиною другою статті 170КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речовихдоказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Приписами частини 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
При розгляді клопотання прокурора судом встановлено, що в його змісті відсутнє належне обґрунтування підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження. Лише посилання на те, що вилучені речі можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні є недостатнім.
У клопотанні не зазначено детальних обставин кримінального правопорушення, тому з його змісту не зрозуміло, яке відношення до розслідуваних обставин мають виявлені чернетки,блокноти,зошити,платіжні реквізити,грошові кошти,довідки, ноутбук, та яка роль при цьому ОСОБА_5 .
Отже, суд приходить до висновку, що прокурор у своєму клопотанні про арешт майна лише формально посилається на норми КПК України та зазначає, що вилучені речі можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, не вказуючи при цьому, який факт чи обставини вони можуть підтвердити.
Враховуючи, що у клопотанні про арешт майна не конкретизовано всіх обставин злочину, не наведено обґрунтованих доводів, які б свідчили про необхідність у накладенні арешту та наявність реальних ризиків, суд, з урахуванням вимог КПК України, вважає необхідним повернути клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків.
До вказаного клопотання не надано жодного доказу, про статус вказаного майна в указаному кримінальному провадженні. При таких обставинах суд встановлює, що клопотання про арешт майна подане без додержання вимог статті 171 КПК України, а тому його необхідно повернути для усунення недоліків. Окремо необхідно зазначити, що матеріали додані до клопотання скопійовані з тих матеріалів, які повернуті судом. Вони виконані неохайно. В багатьох місцях їх складно прочитати.

Суд звертає увагу, що клопотання вже поверталось для доопрацювання. Крім того у судовому засіданні 13 листопада 2019 року було оголошено перерву для надання додаткових матеріалів прокурором.

При вирішенні питання про вказаний арешт, суд враховує відсутність підстав для арешту, недостатність доказів, що вказує на вчинення будь- якою особою кримінального правопорушення. Суд звертає увагу та тривалий час досудового розслідування, та відсутність будь- яких результативних дій в ході вказаного кримінального провадження, суду також не зазначено можливий розмір шкоди, завданої правопорушенням та цивільний позов. В клопотанні не зазначено про наслідки арешту майна для інших осіб, інтереси, яких можливо будуть порушені при вказаному арешті майна.

Суд акцентує увагу на відсутності в даному випадку критеріїв розумності.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 159, 163, 164, 165, 166, 372 КПК слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:
Клопотання про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000226 від 01 серпня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України повернути прокурору, надавши йому 72 години з часу отримання даної ухвали для усунення недоліків поданого клопотання та приведення його у відповідність до вимог статті 171 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1