н/п 1-кс/766/8003/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.05.2019 року Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 слідчого ОСОБА_3 , прокурорів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 представника скаржника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на повідомлення про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину у кримінальному провадженні №0000368 від 18.08.2017 року,-

ВСТАНОВИВ :
Адвокат ОСОБА_6 , діючи в інтересах ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області із скаргою на повідомлення старшого слідчого СУ ГУНП в Херсонській області про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину у кримінальному провадженні №0000368 від 18.08.2017 року, в якій він просить: повідомлення про підозру від 3 жовтня 2018 року яку пред`явлено ОСОБА_7 скасувати.

Вказану скаргу мотивовано тим, що групою слідчих СУ ГУНП у Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000368. У вказаному провадженні адвокатом ОСОБА_6 здійснюється захист гр. ОСОБА_7 .

Представник скаржника зазначає, що 3 жовтня 2018 року ст. слідчим СУ ГУНП у Херсонській області ОСОБА_8 було винесено повідомлення про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч.4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст.345, ч. 1 ст. 209 КК України. 14 жовтня 2018 року в порядку ст. 221 КПК України представник скаржника звернувся до слідчого із клопотанням про надання для ознайомлення матеріалів досудового розслідування.

Представник скаржника вказує, що ознайомившись із наданими матеріалами, вважає за необхідне оскаржити повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_7 від 3 жовтня 2018 року із таких підстав: в наданих захисту для ознайомлення матеріалах досудового розслідування немає жодного доказу причетності ОСОБА_7 до вчинення будь-якого правопорушення. Незалежно від наявності чи відсутності доказів вчинення ОСОБА_7 інкримінованих йому правопорушень, оскаржувана підозра не відповідає вимогам чинного законодавства. Так, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України, тобто у вчиненні розбійного нападу, спрямованого на заволодіння майном у особливо великих розмірах. При цьому слідчий не зазначає вартості того самого майна, яким начебто намагався заволодіти підозрюваний. Окрім того, ОСОБА_7 підозрюється у тому, що незаконно заволодів транспортним засобом, в результаті чого спричинив потерпілому ОСОБА_9 матеріальну шкоду на суму, яка встановлюється. Такі дії підозрюваного кваліфіковані за ч. 3 ст. 289 КК України як незаконне заволодіння транспортним засобом, що завдало великої матеріальної шкоди. Якщо матеріальна шкода лише встановлюється, то яким чином вже визначено, що вона велика? ОСОБА_7 також підозрюється за ч. 1 ст. 263 у носінні, зберіганні, придбанні вогнепальної зброї, бойових припасів без передбаченого законом дозволу. При цьому орган досудового розслідування не зазначає, які саме предмети він вважає вогнепальною зброєю та бойовими припасами (можливо тому, що в розпорядженні слідчого немає ні цих предметів, ні висновків експертів щодо цих предметів). ОСОБА_7 підозрюється за ч. 1 ст. 345 КК України у тому, що 14.05.2018 р. він за попередньою змовою із іншими особами «здійснили декілька пострілів із вогнепальної зброї в бік автомобіля патрульної поліції». Таке формулювання підозри є незаконним, оскільки будь-хто (в тому числі і ОСОБА_7 ) може нести кримінальну відповідальність за свої власні дії. При доведеності факту вчинення ОСОБА_7 вказаного правопорушення, у підозрі мало б бути зазначено, що саме він здійснив конкретну кількість пострілів із конкретно зазначеної вогнепальної зброї в конкретно названих працівників правоохоронного органу. Окрім того, за ч. 1 ст. 209 КК України ОСОБА_7 підозрюється у легалізації доходів, одержаних внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів. До переліку легалізованого (відмитого) майна слідчий відніс: а) придбаний у грудні 2016 року автомобіль; б) придбаний у січні 2018 року човен; в) придбані у березні 2018 року земельні ділянки. Виходячи із вимог ст. 209 КК України, слідчий мав би зазначити, яке саме суспільно небезпечне протиправне діяння ОСОБА_7 передувало придбанню зазначеного майна, тобто легалізації (відмиванню) доходів. Оскільки слідчий цього не зробив, то скаржник зазначає, що відповідно до тексту саме цієї оскаржуваної підозри, ОСОБА_7 інкримінуються протиправні дії (бандитизм, розбій, тощо), вчинені 14 травня 2018 року, тобто після придбання автомобіля, човна та земельних ділянок. Не можна легалізувати те, чого ще немає. На підставі вище викладеного скаржника просить скаргу задовольнити.

Представник скаржника у судовому засіданні вимоги скарги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини зазначені у ній, просив скаргу задовольнити.

Слідчий та прокурори у судовому засіданні проти задоволення скарги заперечувала,вважали її необгрунтованою, просили в її задоволенні відмовити.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, приходить до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000368 від 18.08.2017 року.

3 жовтня 2018 року ст. слідчим СУ ГУНП у Херсонській області ОСОБА_8 було винесено повідомлення про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч.4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст.345, ч. 1 ст. 209 КК України..

Відповідно до ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Статтею 303 ч. 1 п.10 КПК України встановлено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:

- повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

Відповідно до пункту 4 параграфа 2 (прикінцеві положення) до розділу 4 Закону № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, зміни до ст. 242 КПК України (підпункти 11-27,45пункту 7 § 1 цього розділу) вводяться в дію через три місяці після набрання чинності цим Законом, не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін.

З матеріал скарги вбачається, що відомості по кримінальному провадженню №0000368 від 18.08.2017 року внесені до ЄРДР до дня набрання 15 березня 2018 року чинності Законом № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, а отже не входить до переліку пунктів ст. 303, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, оскільки відомості про кримінальне правопорушення внесені в ЄРДР до введення в дію змін до КПК України.

З наданих копій матеріалів кримінального провадження вбачається, зокрема з протоколу за результатами проведення негласної слідчої(розшукової) дії візуальне спостереження, що 14.05.2018 року ОСОБА_7 разом з іншими фігурантами вказаного кримінального провадження перевдягнувшись у камуфляжну форму співробітників поліції, дістали з автомобіля три предмети, зовні схожі на автоматичну зброю, після чого почулось чотири одиночні постріли. Далі сіли у автомобіль та попрямували до ТРЦ «Фабрика». Зупинившись біля 1-ї черги, тримаючи в руках предмети, зовні схожі на автоматичну зброю, забігли до ювелірного магазину «Aurum», який знаходиться на території ТРЦ «Фабрика», після чого троє осіб почали збирати ювелірні вироби, складаючи їх у сумки, а четвертий контролював та перешкоджав проходу пересічним громадянам на прилеглій території, Одночасно водій автомобіля контролював ситуацію зовні біля входу до ТРЦ «Фабрика». Зазначене свідчить про наявність обґрунтованої підозри пред`явленої ОСОБА_7 . Також на наявність обґрунтованої підозри вказують і ніші копії процесуальних документів, а саме: протоколи допиту свідків, потерпілих, протоколи обшуку, та інші.

Системний аналіз положень ст.ст. 276-278 КПК України вказує на те, що при розгляді скарги на рішення слідчого про підозру слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи.

За таких обставин, враховуючи зазначені підстави, суд вважає, що в розгляді скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на повідомлення про підозру (в порядку ст. 303 КПК України) необхідно відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 303-305, 309 КПК України, Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства та інших законодавчих актів» № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, слідчий суддя -

УХВАЛИВ :
Скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на повідомлення старшого слідчого СУ ГУНП в Херсонській області про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину у кримінальному провадженні №0000368 від 18.08.2017 року залишити без задоволення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_1