печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про передачу арештованого майна на відповідальне зберігання у кримінальному провадженні №0000169,-

В С Т А Н О В И В:

26.07.2019 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про передачу арештованого майна на відповідальне зберігання у кримінальному провадженні №0000169.

У судове засідання заявник не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, жодних заяв чи клопотань на адресу суду не надходило.

Представник органу досудового розслідування у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, жодних заяв чи клопотань на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
З огляду на це, слідчий суддя вважає за можливе розглянути вказану клопотання у відсутність осіб, що не з`явилися.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Разом з тим, особі, що звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданого ним клопотання, адвокат ОСОБА_3 не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив суд, клопотання або заяви не надходили.

Виходячи з вищевикладеного, а також з принципів змагальності і диспозитивності кримінального провадження, визначених ст. ст. 7, 22, 26 КПК України, відповідно до яких сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, а слідчий суддя в кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, зважаючи на те, що заявник, не з`явився в судове засідання, не направив на адресу суду клопотання про відкладення розгляду чи розгляд клопотання у відсутність заявника, тим самим не підтримала вимоги клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 7, 22, 26, 138, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про передачу арештованого майна на відповідальне зберігання у кримінальному провадженні №0000169- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1