Справа № 703/2289/19

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про накладення арешту на майно

05 червня 2019 року слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань приміщення суду в м. Сміла Черкаської області клопотання слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000909, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 червня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Смілянського ВП ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000909, звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на: зошита з записами, двох ножів з чохлом, двох мобільних телефонів з чохлом, затяжки, кільця з частиною підривника типу УЗРГШ-2 та спускового механізму, які знаходяться у фактичному володінні та користуванні ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовує тим, що 03 червня 2019 року близько 13 години 45 хвилин до Смілянського ВП надійшло повідомлення від ОСОБА_6 про те, що ОСОБА_5 по місцю свого проживання: АДРЕСА_1 , намагався здійснити самогубство, в результаті чого в його будинку сталася пожежа.

03 червня 2019 року близько 16 години 30 хвилин працівниками поліції за місцем проживання ОСОБА_5 виявлено пошкодження його будинку, а самого ОСОБА_5 було доставлено з опіками до лікарні. Так, в подальшому за місцем проживання останнього під час огляду місця події виявлено та вилучено: зошит з записами, два ножі з чохлом, два мобільні телефони з чохлом, затяжку, кільце з частиною підривника типу УЗРГШ-2 та спусковий механізм.

04 червня 2019 року СВ Смілянського ВП внесено відомості до ЄРДР за №0000909 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

В ході проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні встановлено, що до вчинення вищевказаного кримінального провадження може бути причетний сам ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Вищевказане майно пристосовано та використано як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, в зв`язку з чим може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та мають значення речового доказу, в зв`язку з чим слідчий звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав. При цьому, зазначили, що ОСОБА_5 , у фактичному володінні та користуванні якого, перебуває зазначене у клопотанні майно, на даний час перебуває у лікарні в м. Черкаси з опіками тіла.

Враховуючи, що особа, у користуванні та володінні якої перебуває майно, ОСОБА_5 на даний час перебуває у лікарні з опіками, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд клопотання без його участі.

Заслухавши доводи слідчого та прокурора, перевіривши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до витягу з ЄРДР кримінальне провадження №0000909 від 04 червня 2019 року відкрите за фабулою, зазначеною слідчим у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 03 червня 2019 року, слідчим Смілянського ВП ОСОБА_7 за участі двох понятих оглянуто будинковолодіння АДРЕСА_1 , під час якого вилучено: зошит з записами, два ножі з чохлом, два мобільні телефони з чохлом, затяжку, кільце з частиною підривника типу УЗРГШ-2 та спусковий механізм.

Згідно ч.7 ст.237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінальних протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, під час судового розгляду слідчим суддею, шляхом дослідження доказів доданих до клопотання, встановлена сукупність підстав вважати, що зошит з записами, два ножів з чохлом, два мобільні телефони з чохлом, затяжка, кільце з частиною підривника типу УЗРГШ-2 та спусковий механізм, є речовими доказами злочину, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Постановою слідчого Смілянського ВП ОСОБА_3 від 04 червня 2019 року, вищевказане майно визнано речовими доказами та приєднано до кримінального провадження №0000909.

З висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17 березня 2011 року (остаточне 17 червня 2011 року), зокрема, в пункті 45, вбачається, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів.

Відповідно до вимог ч.5 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Враховуючи, що клопотання слідчого подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає чинному КПК України, беручи до уваги проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, зокрема, на зошит з записами, два ножів з чохлом, два мобільні телефони з чохлом, затяжка, кільце з частиною підривника типу УЗРГШ-2 та спусковий механізм, так як наявна розумна підозра вважати, що вказане майно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

При цьому, слідчий суддя має зазначити, що матеріали клопотання не містять доказів, що арешт вказаного майна призведе до негативних наслідків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 131-132, 170-173, 237, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно - задовольнити.

Накласти арешт на майно: зошит з записами, два ножів з чохлом, два мобільні телефони з чохлом, затяжка, кільце з частиною підривника типу УЗРГШ-2 та спусковий механізм, які знаходяться у користуванні та володінні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною розпоряджатися будь-яким чином та використовувати його.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 .

Копія ухвали надсилається слідчому, прокурору, підозрюваному, обвинуваченому, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст.174 КПК України.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Черкаської області протягом пяти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1