пр. № 1-кс/759/4835/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 вересня 2019 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0004319 від 16.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В:
До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0004319 від 16.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 15.06.2019 року приблизно о 23 годині, знаходячись біля зупинки громадського транспорту Проспект Перемоги розташованої під шляхопроводом по пр. Академіка Палладіна в м. Києві, відкрито викрав чуже майно, яке належить гр. ОСОБА_8 , завдавши потерпілій матеріальну шкоду на загальну суму 15 499 гривень.

Так, ОСОБА_4 , 15.06.2019, приблизно о 22 год. 55 хв., знаходячись біля зупинки громадського транспорту Проспект Перемоги розташованої під шляхопроводом по пр. Академіка Палладіна в м. Києві, звернув увагу на раніше незнайому йому ОСОБА_8 , у якої в руках знаходився мобільний телефон марки «Huawei Mate 20» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ1: НОМЕР_2 та в цей момент у нього виник злочинний умисел на відкрите викрадення даного мобільного телефону.

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_4 15.06.2019 приблизно о 23 годині підійшов до ОСОБА_8 та забрав у неї з рук мобільний телефон марки «Huawei Mate 20» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ1: НОМЕР_2 вартістю 15 499 гривень.

Заволодівши в такий спосіб чужим майном, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину втік, розпорядившись в подальшому викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив відкрите викрадення чужого майна (грабіж), тобто злочин, передбачений ч. 1 ст. 186 КК України.

Згідно поданого до суду клопотання вищевикладене, слідчий вказує про необхідність застосування стосовно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідка та вчинити інше кримінальне правопорушення. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, встановлених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти ризикам, що передбачені ст. 177 КПК України.

У судому засіданні прокурор вказане клопотання підтримав та просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 проти застосування щодо нього тримання під вартою заперечував та просив обрати менш обтяжливий запобіжний захід, заперечуючи свою причетність до казаної події.
Захисник підозрюваного просив відмовити в задоволенні клопотання про застосовування до його підзахисного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вказуючи, що наведені слідчим у клопотанні, а прокурором у судовому засідання ризики не відповідають нормі ст. 177 КПК України, і на те, що його підзахисний від слідства не переховувався. Так, повідомлення про підозру йому було реально вручено 24.09.2019 року, а не 01.08.2019 року. Належні докази виклику до слідчого та відповідно належного повідомлення ОСОБА_4 про необхідність з"явидися до слідчого для вчинення відповідних процесуальних дій, відсутні, оскільки є лише квитанції направлення чогось на адресу реєстрації ОСОБА_4 , проте відсутні дані про ним їх не отримання, чи отримання. З огляду на, що стверджує про незаконність оголошення в розшук ОСОБА_4 .
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані з клопотанням матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 176 КПК України визначені види запобіжних заходів.
Згідно з положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обрані запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
З наданих матеріалів кримінального провадження вбачається обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 відкритого викрадення чужого майна (грабіж), тобто злочин, передбачений ч. 1 ст. 186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 15.06.2019;- показами потерпілої ОСОБА_8 ;- протоколом пред`явлення потерпілій ОСОБА_8 особи для впізнання, відповідно до якого остання упізнала особу ОСОБА_4 , як того, котрий вчинив відносно неї злочин;- протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_9 , особи для впізнання за фотознімками, відповідно до якого останній упізнав особу ОСОБА_4 , як того, котрий вчинив відносно потерпілої ОСОБА_8 злочин;- показами свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Вбачається, що ОСОБА_4 було затримано та доставлено до суду згідно ухвали слідчого судді від 02.08.2019 року. Згідно наданих документів вбачається що 01.08.2019 року підозрюваного ОСОБА_4 оголошено в розшук.
Дослідивши вказані докази, слідчий суддя дійшов думки про недоведеність слідчим та прокурорм переховування ОСОБА_4 від слідства, що згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України є обов"язковою умовою для обрання запобіжного заходу у вигліді взяття під варту особи, яка раніше не була засуджена та підозрюється у вчинені злочину за який передбачено покарання до на строк до п`яти років. Так, в матеріалах клопотання зазначається, що ОСОБА_4 переховувався від слідства оскільки не з"являвся на виклики та не отримував підозри, у зв"язку з чим така йому була направлена на адресу реєстрації, тоді як вбачається, що така підозра датована 01.08.2019 року, того ж дня 01.08.2019 року ОСОБА_4 оголошено в розшук, а вже наступного 02.08.2019 року подано до суду клопотання про затримання його з метою приводу для обрання запобіжного заходу, коли докази не вручення йому такої підозри з будь-яких причин суду не надані, чому суд нажає свою негативну оцінку.
Отже, з огляду на вказане, слідчий суддя не вбачає підстав для обрання запобіжного заходу саме у вигляді взяття під варту. Проте, вважає, що існують підстави для застосування більш м"якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, проти якого не заперечує і захисник ОСОБА_4 .
Так, щодо ризиків передбачених статтею 177 КПК України, які мають враховуватися під час вирішення вказаного питання, то прокурором вказано на те, що підозрюваний офіційно не працює, тобто немає стабільного доходу, а тому може вчинити корисливий злочин, в якому зараз обгрунтовано звинувачується, не має міцних соціальних зв"язків, які б були стримуючим фактором, оскільки розлучений.
Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України» при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
В силу ч.1 ст. 183 та ч. 1 ст. 194 КПК України існування таких ризиків мають бути не тільки вказані, але й доведені так само, як доводи в частині не можливості застосування до підозрюваного більш м`якого заходу запобігання вказаним ризикам, тоді як в даному випадку такі в достатній мірі не надано слідчому судді. Доводи неможливості застосування більш м`якого засобу забезпечення ненаведені прокурором взагалі.
Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Отже, при розгляді вказаного клопотання, слідчий суддя бере до уваги те, що підозрюваний підозрюється у вчинені злочину середньої тяжкості, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або позбавленням волі на строк до чотирьох років. Поряд з чим, враховується слідчим суддею і те, що підозрюваний має хоч і не постійне місце проживання проте в АДРЕСА_1 , що дасть можливість останньому вчасно виконувати вимоги слідчого по досудовому розслідуванні, яке відбувається в м.Києві.

Що загалом, свідчить про можливість застосувати до підозрюваного менш суворий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з обов`язками, передбаченими ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки такий захід з огляду на встановлені обставини та з огляду на особу підозрюваного буде адекватним та достатнім задля забезпечення мети застосування таких.
Згідно ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Таким чином, керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 176 - 178,179, 182, 184, 194, 195, 197, 200, 202 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ :

Клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований с. Сільця Іршавського району Закарпатської області, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , приватний будинок, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

2. Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого слідчого відділу Святошинського УП ГУНПв м. Києві, Київської місцевої прокуратури № 8 та суду за першою вимогою.

- заборонити підозрюваному ОСОБА_4 залишати місце свого фактичного проживання, що розташовано за адресою: АДРЕСА_1 , приватний будинок в період доби з 20 год. 00 хв. вечора до 06 год. 00 хв. ранку наступного дня.

- утримуватися від спілкування із потерпілим, свідками визначених по вказаному кримінальному провадженню внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004319 від 16.06.2019 року.

- здати на зберігання слідчому СВ Святошинського УП ГУНП в м. Києві, який здійснює досудове рослідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004319 від 16.06.2019 року свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
- не відлучатися із м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Контроль за виконанням даного запобіжного заходу покласти на органи національної поліції за місцем фактичного проживання підозрюваного.
Строк дії цієї ухвали два місяці з дня її постановлення, тобто до 25.11.2019 року включно.
В іншій частині клопотання відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Повний текст ухвали складено і оголошено 25.09.2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1