Справа №198/488/19
Номер провадження 1-кс/0198/212/19
УХВАЛА
Іменем України
13 вересня 2019 року слідчий суддя Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду смт. Юр`ївка, скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про підозру,
В С Т А Н О В И В:
Захисник підозрюваного ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою, в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на дії слідчого Юр`ївського ВП ОСОБА_6 на повідомлення про підозру ОСОБА_3 , у якій просив скасувати повідомлену ОСОБА_3 підозру від 25.06.2019 року у кримінальному провадженні № 0000145 від 24.06.2019 року за ч. 2 ст. 186 КК України та зобов`язати слідчого, прокурора вчинити дії щодо виключення з ЄРДР відомостей про дату та час повідомлення про підозру ОСОБА_3 .
В обгрунтування поданої скарги захисник зазначив, що СВ Юр`ївського ВП здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000145 від 24.06.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, при цьому 25.06.2019 року ОСОБА_3 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні даного злочину.
На переконання захисника, повідомлена ОСОБА_3 підозра підлягає скасуванню, з виключенням з ЄРДР відомостей про дату та час повідомлення про підозру ОСОБА_3 з огляду на те, що органом досудового слідства на момент складення повідомлення про підозру не було виявлено безпосередній об`єкт злочинного посягання газети (які у відповідності до підозри були викрадені), у зв`язку з чим відсутня об`єктивна сторона складу злочину; наполягає на відсутності у діях свого підзахисного корисливого мотиву, який є обов`язковим для складу злочину, передбаченого ст. 186 КК України (грабежу); вказує на те, що у слідства відсутні докази попередньої змови ОСОБА_3 з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , розподілу ролей у вчиненні злочину між ними; слідством не спростована версія подій запропонована стороною захисту про те, що тираж газети, можливо, було втрачено, або знищено самим ОСОБА_9 або ОСОБА_10 ; загалом відсутні докази вини вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_3 та його захисник адвокат ОСОБА_4 вимоги поданої скарги підтримали у повному обсязі, просили її задовольнити.
Прокурор та слідчий доводи скарги не визнали, пояснили, що на час повідомлення ОСОБА_3 про підозру було зібрано достатньо доказів, які давали підстави зробити висновок про його винуватість.
Вислухавши пояснення захисника, прокурора, підозрюваного, слідчого, дослідивши матеріали додані до скарги, слідчий суддя приходить до наступного.
Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України.
Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст.277 вказаного закону.
Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.
Так, відповідно до положень ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Згідно ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).
У тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст.303 ч.1 п.10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).
На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011)), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
Із поданої скарги вбачається, що підставою скасування повідомлення про підозру скаржник та його підзахисний вважають, що загалом відсутні достатні докази вини підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Проте, як в матеріалах скарги так і в судовому засіданні заявником не доведено, що повідомлення про підозру є необґрунтованим та таким, що було пред`явлено з порушенням встановленого процесуального порядку вручення, або невідповідності повідомлення про підозру вимогам КПК України щодо змісту повідомлення.
За своїм змістом повідомлена підозра (а.с. 7-8) відповідає вимогам ст.277 КПК, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст.278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності зібраних органом досудового розслідування ряду доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що злочин могло бути вчинено за участі підозрюваного (копії протоколів допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 від 24-25 червня 2019 року (а.с. 36-39, 42-43, 44-45), копія протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 24.06.2019 року (а.с. 50-51), копія протоколу допиту потерпілого ОСОБА_14 від 24.06.2019 року (а.с. 52-53).
За таких обставин, слід дійти висновку про те, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст.276-278 КПК України, тому подана скарга задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.303, 306, 307 КПК України,
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 25.06.2019 року за ч.2 ст.186 КК України по кримінальному провадженню №0000145 від 24.06.2019 року - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.
Слідчий суддя: ОСОБА_1