ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/5809/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" серпня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , власника майна ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання адвоката ОСОБА_4 подане в інтересах власників майна ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про скасування арешту майна накладеного в рамках кримінального провадження № 0000163 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2018,

ВСТАНОВИВ:

14.08.2019 на розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 11.04.2019 у справі №753/7205/19 (провадження №1-кс/753/2741/19) в рамках кримінального провадження №0000163, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, в якій заявник просив скасувати арешт повністю та повернути його власникам, а саме: ОСОБА_3 печатку ТОВ «ЮЛХ ОІЛ» та мобільні телефони; ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 1 600 євро та 9 700 доларів США.

Як на підставу звернення до суду з клопотанням заявник посилається на положення ч.1 ст. 174 КПК України та обґрунтовує його тим, що арешт був накладений необґрунтовано, без врахування належності грошових коштів певним особам, даних щодо походження грошових коштів та не відповідності критеріям ст. 98 КК України. Також, стверджує, що власник грошових коштів ОСОБА_3 не має ніякого відношення до діяльності ТОВ «Фаворит Ойл» та його контрагентів, він ніколи не працював на цих підприємствах. Таким чином вилучені грошові кошти ніяким чином не можуть вважатися такими, що здобуті незаконним шляхом від діяльності ТОВ «Фаворит Ойл». Грошові кошти в сумі 1 600 євро та 9 700 доларів США, що були вилучені, ОСОБА_3 позичив у свого приятеля ОСОБА_6 для придбання автомобіля, які останній позичив у ОСОБА_7 . Мобільні телефони належать ОСОБА_3 та не мають відношення до кримінального провадження, використовувались в особистих цілях. По даним телефонам була призначена експертиза, після проведення якої відпадає потреба в їх знаходженні у слідчого.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 підтримав клопотання та просив задовольнити з урахуванням наданих доказів, щодо походження грошових коштів на які накладений арешт. Пояснив, що ухвалу слідчого судді про накладення арешту не оскаржували, оскільки на момент розгляду клопотання не було документів, що підтверджують походження грошей.

ОСОБА_3 в судовому засіданні просив клопотання задовольнити та повернути майно.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення присутніх у судовому засіданні осіб, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Дарницького районного с районного суду м. Києва від 11.04.2019 у справі №753/7205/19 (провадження №1-кс/753/2741/19) в рамках кримінального провадження № 0000163, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України накладений арешт на майно, вилучене 02.04.2019 під час обшуку житла ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: печатку ТОВ «ЮЛХ ОІЛ» (код ЄДР 41958399); мобільний (сотовий) телефон IPHONE X, IMEI НОМЕР_1 ; мобільний (сотовий) телефон IPHONE 7+, IMEI НОМЕР_2 ; грошові кошти в сумі 1600 євро в купюрах номіналом 100 євро згідно додатку № 1 до протоколу обшуку; грошові кошти в сумі 9 700 доларів США в купюрах номіналом 100 доларів згідно додатку № 1 до протоколу обшуку.

З ухвали слідчого судді вбачається, що другим слідчим відділом розслідувань кримінальних проваджень слідчого управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000163, внесеному до ЄРДР 28.09.2018, за фактом ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах службовими особами ТОВ «Фаворит Ойл» (), за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України. Підставою внесення відомостей до ЄРДР послугували матеріали другого оперативного управління ГУ ДФС у м. Києві та висновок експерта № 2-26/09/2018-дос від 26.09.2018, відповідно до якого у період з березня по червень 2018 року службові особи ТОВ «Фаворит Ойл» ухилились від сплати податку на додану вартість в особливо великих розмірах шляхом проведення фінансово господарських операцій з підприємствами з ознаками «фіктивності» та «транзитності», а саме: ТОВ «Фінанс-Л» ТОВ «Корпван Солюшн», ТОВ «ЮЛХ ОІЛ», ТОВ «Найспром», ТОВ «Прайм Стрім ОІЛ», ТОВ «Діблен», ТОВ «Промресурзбут», ТОВ «Юна Логістик», ТОВ «ДЮФУР ПЛЮС», ТОВ «ВУР ГОЗЕРУ», ТОВ «СТАТУС КОРП», ТОВ «СТАЙЛ ПРОМ», ТОВ «ЕКСТРА ГОЛД», ТОВ «ФРІСТАРТ», ТОВ «ЦВІТМАК», ТОВ «ЕЛІТ ВЕСТ», ТОВ «ВЕСТІРОС», ТОВ «ЮРТАЙН», ТОВ «ГЕШЕФТ ГРУП», ТОВ «ГАММА ТРЕНД», ТОВ «МИСТЕЦТВО УСПІХУ», ТОВ «ВАЙТХОЛЛ», ТОВ «НОРД КОНСУЛЬТ», ТОВ «ВІРСЕЛЛ», ТОВ «ЛІНК СТОР» , ТОВ «АНІМА ГЛОБАЛ», ТОВ «ПРОМХОЛМ», ТОВ «СЛІМ КОНСАЛТ» , ТОВ «ТРЕЙД ХОЛЛ», ТОВ «АРНО ПРАЙМ», ТОВ «ПРОФІ ВЕСТ», ТОВ «ГРЕЙС МАКС», ТОВ «ЕЛПАЙН ГРУП», ТОВ «СЛЛАЙ ПЛЮС», ТОВ «РОЯЛ ПРАЙМ», ТОВ «НЕТІС ПРОН», ТОВ «ІНТЕК ПРОФІ», ТОВ «ЛЮКС СТЕЙШЕЛ», ТОВ «ВЕРТЕК ІНВЕСТ», чим завдано збитків державі в особливо великих розмірах на загальну суму 4 511 720 грн.В ході досудового розслідування встановлено, що низка контрагентів ТОВ «Фаворит Ойл» а саме: СГД ТОВ «Фінанс-Л» , ТОВ «Корпван Солюшн», ТОВ «ЮЛХ ОІЛ», ТОВ «Найспром», ТОВ «Прайм Стрім ОІЛ», ТОВ «Діблен», ТОВ «Промресурзбут» , ТОВ «Юна Логістик», ТОВ «ДЮФУР ПЛЮС», ТОВ «ВУР ГОЗЕРУ», є транзитними підприємствами, які підконтрольні громадянину ОСОБА_6 .Вищезазначені підприємства здійснюють реєстрацію податкових накладних та подають податкову звітність з одних і тих же ІР адрес, а саме: 213:111.80.150, НОМЕР_3 , та поштових скриньок ukr.net. Проведеними у даному кримінальному провадженню негласними слідчими (розшуковими) діями отримано дані про те, що окрім ОСОБА_6 до діяльності вищевказаних транзитних підприємств причетні інші громадяни, а саме: ОСОБА_3 та ОСОБА_8 , які виконують функції «кур`єрів», ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , та ОСОБА_12 , які виконують функції бухгалтерів. Оперативним шляхом встановлено, що ОСОБА_3 в своїй протиправній діяльності використовує жиле приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , для того щоб переховувати грошові кошти. В подальшому ОСОБА_3 спілкується із ОСОБА_6 та іншими особами для того щоб отримати вказівки для зберігання грошових коштів, які були отримані незаконним шляхом. 01.04.2019 на підставі ухвали слідчого судді за місцем проживання ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено обшук, в ході якого було вилучено заявлене до арешту майно, яке постановою слідчого визнано речовими доказами.

При цьому, підставою для прийняття рішення про арешт зазначеного у клопотанні майна була наявність розумних підозр вважати, що арештоване майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України та є речовим доказом в рамках кримінального провадження, а також з метою забезпечення його збереження та виключення можливості передачі і відчуження його іншим особам.

Посилання заявника на те, що арештовані гроші належать особисто ОСОБА_6 , та були позичені ним у ОСОБА_7 оцінюю критично виходячи з наступного.

Під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно вилучене під час обшуку були присутні адвокат ОСОБА_4 та ОСОБА_3 які в судовому засіданні посилались на необґрунтованість клопотання, просили у його задоволенні відмовити. Аргументи сторони захисту зводились до того, що вилучені у ОСОБА_3 грошові кошти та мобільні телефони не мають ніякого відношення до діяльності ТОВ «Фаворит Ойл» і його контрагентів. Власник грошових коштів ОСОБА_3 також не має ніякого відношення до діяльності ТОВ «Фаворит Ойл» та його контрагентів, він ніколи не працював на цих підприємствах. Таким чином вилучені грошові кошти ніяким чином не можуть вважатися такими, що здобуті незаконним шляхом від діяльності ТОВ «Фаворит Ойл». Вилучені грошові кошти належать ОСОБА_3 і є коштами, отриманими в якості подарунків від родичів на одруження, яке було 6 місяців назад, та народження дитини, яке було 4 місяці назад, а також є особистими накопиченнями членів всієї сім`ї за життя.

В даному судовому засіданні представник заявників посилався на те, що грошові кошти в сумі 1 600 євро та 9 700 доларів США ОСОБА_3 позичив у свого приятеля ОСОБА_6 для придбання автомобіля, які останній позичив у ОСОБА_7 тобто належать ОСОБА_6 . На підтвердження даної обставини, до клопотання надані пояснення ОСОБА_6 та ОСОБА_13 від 05.04.2019, копія нотаріального посвідченого договору позики грошових коштів від 16.10.2016, відповідно до якого ОСОБА_14 позичила ОСОБА_13 2 320 000, 00 грн., що еквівалентно 80 000,00 євро та договір позики від 01.03.2019, відповідно до якого ОСОБА_13 позичив ОСОБА_6 80 000,00 євро (еквівалент в національній валюті України (гривні) 2 467 000,00 грн.), розписки ОСОБА_6 від 01.03.2019 та ОСОБА_15 від 01.04.2019.

З наведеного вбачається, що пояснення щодо походження грошей містять суттєві протиріччя. Надані договір між ОСОБА_13 та ОСОБА_6 та розписки ОСОБА_6 від 01.03.2019 та ОСОБА_3 від 01.04.2019, зважаючи на зовнішній вигляд таких договорів та розписок, ненадання їх слідчому судді в судовому засіданні 11.04.2019 при розгляді клопотання про накладення арешту, враховуючи, що заявник навіть не посилався на них, не приймаю до уваги, як доказ необґрунтованості прийнятого рішення про накладення арешту.

Не було надано заявником і належних доказів, які б свідчили про те, що на даний час потреба в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на мобільні телефони відпала.

Посилання заявника на ч. 1 ст. 174 КПК України вважаю безпідставним, оскільки її положення розповсюджуються на осіб, які не були присутні під час розгляду клопотання слідчого про накладення арешту на майно.

Згідно абз. 2 ч.1 ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провад ження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі наведеного, слідчий суддя вважає обґрунтованими та такими, що повністю відповідають вимогам кримінального процесуального закону України, мотиви, які стали підставою для задоволення клопотання слідчого та застосування такого обмежувального заходу як арешт майна. Жодних об`єктивних даних, які б спростовували чи ставили під сумнів доводи ухвали про накладення арешту на вищевказане майно, в судовому засіданні встановлено не було.

Слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_4 , поданого в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 11.04.2019 у справі №753/7205/19 (провадження №1-кс/753/2741/19) в рамках кримінального провадження № 0000163, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170, 173, 174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання клопотання адвоката ОСОБА_4 подане в інтересах власників майна ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про скасування арешту майна накладеного в рамках кримінального провадження №0000163 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2018 - відмовити.

Дана ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали складений 27.08.2019.