СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙСУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 листопада 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 - захисника підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру,
в кримінальному провадженні №0010784,-
ВСТАНОВИВ:
адвокат ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді із вищезазначеною скаргою, мотивуючи її з урахуванням пояснень в судовому засіданні наступним.
Солом`янським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0010784 від 19.09.2018.
19.07.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.4 ст.191 КК України.
Вказує, що у зазначеній підозрі відсутній логічний і зрозумілий зв`язок між підозрюваним та інкримінованим йому діяннями, що не дозволяє встановити причино - наслідковий зв`язок між діями підозрюваного і наслідками, які в їх результаті настали, що дає підстави для твердження про відсутність складу злочинів в діях її підзахисного ОСОБА_5 , та повністю виключає можливість для встановлення наявності обґрунтованої підозри.
Наголошувала, що станом на день подання скарги з моменту повідомлення про підозру сплило більш 2 місяців. Ні слідчими, що здійснюють досудове розслідування, ні прокурорами, що здійснюють процесуальне керівництво, не дотримано вимоги ст.ст. 276-278 КПК України, що є підставою для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_5 .
Стверджувала, що в кримінальному провадженні №0010784 від 19.09.2018, на її думку, відсутні докази, якими обґрунтовується повідомлена підозра її підзахисному. Наполягала на тому, що окрім договірної та іншої документації, яка неодноразово надавалася на вимогу органу досудового розслідування та почеркознавчих експертиз, які жодним чином не вказують на будь - які ознаки вчинення будь - якого кримінального правопорушення підозрюваним ОСОБА_5 .
Викладені в повідомленні про підозру висновки адвокат вважає такими, що не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, повідомлення про підозру є необґрунтованим та безпідставним, суперечить матеріалам кримінального провадження, у зв`язку з чим заявник просить слідчого суддю скасувати повідомлення про підозру від 19.07.2019.
Прокурор ОСОБА_4 категорично заперечував проти задоволення скарги, оскільки стверджував, що підозра ОСОБА_5 складена та вручена відповідно до вимоги чинного КПК України, будь-яких поршень допущено не було. Повідомлення про підозру вважає обґрунтованим і те, що у справі на стадії досудового слідства зібрані належні і допустимі докази на підтвердження причетності підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення вказаних злочинів. на підтвердження своєї позиції долучив матеріали кримінального провадження (в частині в копіях). В решті, - надав для ознайомлення.
На запитання слідчого судді, прокурор повідомив, що в провадженні слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві перебували кримінальні провадження №0010784 від 19.08.2018 та №0003436 від 03.04.2019, які постановою від 19.07.2019 об`єднані в одне провадження, яке зареєстроване в ЄРДР під №0010784.
Також повідомив, що 19.07.2019 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у чиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.4 ст.191 КК України. При цьому, зазначив, що ним постановою від 07.10.2019 з матеріалів кримінального провадження №0010784 в частині доказування вчинення кримінальних правопорушень ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , за ч.1ст.366, ч.4 ст.191 КК України було виділено в окреме провадження за №0010094.
10.10.2019 ОСОБА_5 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у кримінальному провадженні №0010094 у вчиненні кримінальних правопорушень за ч.1ст.366, ч.4 ст.191 КК України.
Відповідно до п. 18 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно із ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до п. 10 ч. 1ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, а саме - повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Згідно із ч. 1ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Відповідно до ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором, а також визначено вимоги, яким це повідомлення має відповідати.
Загальні вимоги щодо змісту повідомлення про підозру визначені ст. 277 КПК України.
Так, у відповідності до приписів вказаної статті повідомлення про підозру має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається затриманій особі в день його складання слідчим або прокурором не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до ст. 279 КПК України у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені ст. 278 КПК України. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор.
Як встановлено, СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0010784 від 19.08.2018 та №0003436 від 03.04.2019.
Вказані провадження відповідно до постанови прокурора Київської місцевої прокуратури №9 від 19.07.2019 об`єднані в одне провадження, яке зареєстроване в ЄРДР під №0010784.
Слідчим СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві 19.07.2019 складено та повідомлено ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.4 ст.191 КК України.
Також, слідчим 10.10.2019 складено зміну повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.4 ст.191 КК України у кримінальному провадженні №0010094.
Так, адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що викладені в повідомленні про підозру висновки не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, оскільки повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.4 ст.191 КК України не підтверджується належними та допустимими доказами та не відповідає дійсності. При цьому, всі припущення про встановлення наявності достатніх доказів для підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаних злочинів є не обґрунтованими та повинні бути судом відкинуті як неспроможні.
Аналіз оскаржуваних повідомлень про підозри дає підстави стверджувати, що вони за своїм змістом відповідають вимогам ст.277 КПК України, оскільки містять всі необхідні відомості, та складені і погоджені уповноваженими на те особами.
При вирішенні питання про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчий суддя виходить з тих міркувань, що відповідно до практики ЄСПЛ, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
При цьому, питання щодо доведення винуватості особи у вчиненні злочину на даній стадії кримінального провадження не вирішується.
Разом з тим, як вбачається зі змісту поданої скраги, доводи захисника фактично стосуються питань доведеності вини та оцінки доказів. Проте з`ясування цих обставин не є предметом доказування при розгляді скарги на повідомлення про підозру, а тому слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
За змістом ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню:
1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);
2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;
3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат;
4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження;
5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання;
6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення;
7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.
Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Відповідно до ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.
Під час досудового розслідування, в тому числі й після повідомлення особі про підозру, продовжується проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на виявлення доказів причетності чи не причетності особи до кримінального правопорушення.
Оцінка достатності, допустимості та належності доказів буде надана судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження по суті, у випадку складення стороною обвинувачення обвинувального акту та передачі його до суду.
Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Разом з тим, адвокат ОСОБА_3 посилається на відсутність у повідомленні про підозру належних та допустимих доказів вчинення її підзахисним інкримінованих йому злочинів, однак такі обставини повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати такі питання та на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.
У зв`язку із наведеним, слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для задоволення скарги.
На підставі викладеного, керуючись ст. 277, 284, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 - захисника підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст виготовлено 21.11.2019