Провадження №1-кп/127/919/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2019 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої: ОСОБА_4 ,

представника потерпілої адвоката ОСОБА_5 ,

сторони захисту: обвинуваченої ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі № 12 обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених частинами першою та другою статті 185 Кримінального кодексу України, відомості про які внесено до ЄРДР 23.07.2019 р. за № 0001599,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених частинами першою та другою статті 185 Кримінального кодексу України.

Прокурор вважає за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі обвинувального акту, викликавши в судове засідання сторони обвинувачення та захисту, потерпілу та її представника.

Потерпіла ОСОБА_4 та його представник адвокат ОСОБА_5 підтримали думку прокурора щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду. Крім того, представник потерпілої заявила клопотання про виклик в судове засідання свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Також представник потерпілої подала суду цивільний позов про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Обвинувачена ОСОБА_6 проти призначення кримінального провадження до судового розгляду не заперечувала.

Прокурор вважає, що необхідності у здійсненні виклику та допиту в судовому засіданні свідків немає, оскільки обвинувачена визнає винуватість у вчиненні інкримінованого їй злочину.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до висновку, що підстави для прийняття рішень, передбачених частиною третьою статті 314 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), тобто для затвердження угоди, повернення обвинувального акту прокурору, направлення до іншого суду відсутні, а тому кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 31 КПК розгляд кримінального провадження слід здійснювати суддею одноособово.

В судове засідання необхідно викликати сторони обвинувачення та захисту, потерпілу та її представника.

При вирішенні питання щодо доцільності здійснення виклику та подальшого допиту в судовому засіданні свідків згідно з клопотанням представника потерпілої суд вважає за доцільне зазначити наступне.

Зі змісту пункту 4 частини другої статті 315 КПК випливає, що з метою підготовки до судового розгляду суд розглядає клопотання учасників судового провадження про, зокрема, здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту. Вирішення питання щодо обсягу і порядку дослідження доказів здійснюється відповідно до приписів частини другої статті 349 КПК, тобто під час судового розгляду кримінального провадження по суті. Питання щодо визнання винуватості особою у вчиненні пред`явленого їй обвинувачення також вирішується судом відповідно до приписів статті 348 КПК, також після початку з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами, тобто початку розгляду справи по суті. Тому, суд вважає, що на стадії підготовчого судового засідання вирішення питання щодо визнання ОСОБА_6 винуватості у вчиненні інкримінованого їй злочину є передчасним. Однак, з метою забезпечення реалізації сторонами кримінального провадження їхніх процесуальних прав та обов`язків, згідно з положеннями статті 26 КПК, суд вважає за доцільне здійснити виклик в судове засідання свідків, які зазначені в реєстрі матеріалів досудового розслідування. При цьому суд вважає за доцільне звернути увагу на те, що під час виконання вимог статті 290 КПК потерпілою та її представником не було повідомлено про необхідність здійснення допиту в судовому засіданні свідка ОСОБА_11 , а тому в задоволенні клопотання в цій частині слід на даний час відмовити.

Підстави для складання досудової доповіді згідно з приписами пункту 6 частини третьої статті 314 та статті 314-1 КПК, на думку суду, відсутні.
При вирішенні питання щодо поданого до суду цивільного позову суд враховує, положення частини четвертої статті 128 КПК, якою визначено, що форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Частиною п`ятою статті 128 КПК регламентовано, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Вимоги до позовної заяви містяться у частині третій статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК). Правила визначення ціни позову встановлені статтею 176 ЦПК. Крім того, частиною четвертою статті 177 ЦПК визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Зі змісту пункту 6 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З поданого до суду цивільного позову випливає, що позивачем заявлено позовні вимоги в частині відшкодування завданої злочином майнової (матеріальної) та немайнової (моральної), при цьому відомостей про сплату судового збору за позовні вимоги в частині відшкодування немайнової (моральної) шкоди або відомостей про звільнення від сплати судового збору суду надано не було. Тому, суд вважає, що відповідно до частини першої статті 185 ЦПК цивільний позов слід залишити без руху, надавши потерпілій строк для усунення його недоліків. Згідно з приписами пункту 6 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за вимогами про відшкодування немайнової (моральної) шкоди в даному випадку становить 1 відсоток ціни позову, тобто 1000 грн.

Керуючись статтями 314-316 КПК, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд Вінницьким міським судом Вінницької області (суддею одноособово) на підставі обвинувального акта, згідно з яким ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених частинами першою та другою статті 185 Кримінального кодексу України, відомості про які внесено до ЄРДР 23.07.2019 р. за № 0001599, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області, яке відбудеться 13.12.2019 року о 14 год. 30 хв.
У судове засідання викликати: сторони обвинувачення та захисту, потерпілу та її представника, свідків зазначених в реєстрі матеріалів досудового розслідування, а саме: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Цивільний позов ОСОБА_4 залишити без руху, надавши строк до 13.12.2019 р. для усунення його недоліків.

Роз`яснити потерпілій зміст частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, згідно з якою у разі, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя: