печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 серпня 2019 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора: не з`явився,

власника майна: не з`явився,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням Прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.07.2019 року за № 0002851 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на автомобіль марки «SKODA» моделі «SUPERB», коричневого кольору, 2016 року народження, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , вилучений 29.07.2019 року в ході огляду місця події за адресою: Закарпатська область, м. Свалява, вул. Духновича, 6, з метою забезпечення збереження речових доказів.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що Слідчим відділом Печерського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.07.2019 року за № 0002851 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.05.2019 року за адресою: м. Київ, вул. Військовий проїзд, 8 (спецмайданчик для тимчасового тримання тимчасово вилучених транспортних засобів), невстановлена особа, незаконно заволоділа транспортним засобом автомобілем марки «SKODA» моделі «SUPERB», коричневого кольору, 2016 року випуску, д.н.з. « НОМЕР_1 », VIN НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 .

Під час досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні встановлено, що транспортний засіб марки «SKODA» моделі «SUPERB», д.н.з. « НОМЕР_1 », 11.04.2019 року було перереєстровано, присвоєно останньому реєстраційний номер НОМЕР_4 та видано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , власником якого є ОСОБА_5 . Крім цього, вищевказаний автомобіль Печерським УП ГУ НП в м. Києві було оголошено в розшук.

29.07.2019 року в ході огляду місця події за адресою: вул. Духновича, 6, м. Свалява, Закарпатська область співробітниками Свалявського відділення поліції Мукачівського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області вилучено автомобіль та свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_3 .

Постановою Слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 від 29.07.2019 року автомобіль марки «SKODA» моделі «SUPERB», коричневого кольору, 2016 року народження, д.н.з. « НОМЕР_1 », VIN НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0002851 від 02.07.2019 року та визначено місце зберігання спеціальний майданчик для тимчасового тримання тимчасово вилучених транспортних засобів, за адресою: м. Київ, вул. Промислова, 4.

Відтак, з метою забезпечення збереження речових доказів, прокурор просить накласти арешт на зазначене майно.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

В судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, в якій підтримав вимоги клопотання з викладених у ньому підстав, просив їх задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку.

Оскільки, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття прокурора та власника майна в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за відсутності учасників провадження.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділом Печерського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.07.2019 року за № 0002851 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 28.05.2019 року за адресою: м. Київ, вул. Військовий проїзд, 8, невстановлена особа незаконно заволоділа транспортним засобом марки «SKODA SUPERB», коричневого кольору, 2016 року випуску, д.н.з. « НОМЕР_1 », VIN НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 .

29.07.2019 року в ході огляду місця події за адресою: Закарпатська обл., м. Свалява, вул. Духновича, 6, співробітниками Свалявського відділення поліції Мукачівського відділу поліції ГУ НП в Закарпатській області вилучено автомобіль марки «SKODA SUPERB», коричневого кольору, 2016 року випуску, д.н.з. « НОМЕР_4 », VIN НОМЕР_2 , та свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_3 .

Як вбачається з матеріалів клопотання, прокурор ОСОБА_3 звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів, з посиланням на те, вилучений транспортний засіб має значення речового доказу у кримінальному провадженні.

Як визначено у ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як визначено у ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Виходячи з положень наведених норм права, майно, яке, на переконання органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених в ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 110 КПК України, рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови.

Так, прокурором до матеріалів клопотання долучено постанову від 29.07.2019 року про визнання речовим доказом автомобіля марки «SKODA SUPERB», коричневого кольору, 2016 року випуску, д.н.з. НОМЕР_4 , VIN НОМЕР_2 .

Разом з тим, в матеріалах клопотання постанова про визнання речовим доказом автомобіля марки «SKODA» моделі «SUPERB», д.н.з. НОМЕР_1 , на який прокурор просить накласти арешт, відсутня.

Відтак, відсутність постанови про визнання майна речовим доказом, як окремого процесуального документа, який фіксує висновок слідчого про набуття майном статусу речового доказу та мотиви з яких він дійшов такої думки, позбавляє слідчого суддю можливості провести аналіз та зробити висновок про відповідність цього майна положенням ст. 98 КПК України та наявність чи відсутність підстав для арешту майна саме з метою його збереження як речового доказу, оскільки слідчий суддя не наділений правом самостійного визначення підстав, передбачених ст. 98 КПК України та має здійснювати контроль правильності прийнятого слідчим рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Аналізуючи викладене, слідчий суддя зазначає, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно не відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

За таких обставин, оскільки клопотання Прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.07.2019 року за № 0002851 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, то його слід повернути прокурору для усунення недоліків протягом сімдесяти двох годин.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 171, 172, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання Прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.07.2019 року за № 0002851 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, повернути прокурору для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1