КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 534/1877/19
Провадження № 1-кс/534/619/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року м. Горішні Плавні

Слідчий суддя Комсомольського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора у кримінальному провадженні №0001089 від 22.11.2019 про арешт майна,

в с т а н о в и в:
До Комсомольського міського суду Полтавської області звернувся прокурор Горішньоплавнівського відділу Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 , із клопотанням, в якому порушує питання про накладення арешту на автомобіль марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , власником якого, згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , є ОСОБА_5 , з позбавленням права відчуження, розпорядження та використання, який помістити на зберігання на територію майданчику тимчасового утримання автомобілів відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: Полтавська області, м. Горішні Плавні, вул.Добровольського,6.

Виходячи із змісту внесеного прокурором клопотання, 21.11.2019 до чергової частини ВП №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області звернувся ОСОБА_6 із повідомленням про те, що 21.11.2019 близько 14 год. 20 хв. невідома особа, шляхом обману та зловживання довірою під приводом тимчасового використання транспортного засобу, заволоділа автомобілем марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, яка була зареєстрована на ОСОБА_4 , після чого перебуваючи на території Сервісного центру №5348, перереєструвала вище вказаний автомобіль.

Відомості за даним фактом були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001089 від 22.11.2019 та розпочато розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

21.11.2019 у період часу з 16 год. 08 хв. до 16 год. 41 хв., за адресою: Полтавська область, м. Горішні Плавні, вул. Строни, 11-а, було проведено огляд місця події, під час якого було оглянуто та вилучено автомобіль марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , 2018 року випуску.

В ході досудового розслідування було допитано у якості потерпілого ОСОБА_4 , який повідомив, що з 18.10.2019 є власником вказаного транспортного засобу. Того ж дня, до нього звернувся ОСОБА_7 з питанням щодо надання його товаришу ОСОБА_8 у користування зазначеного автомобіля строком на один місяць, про що останній надав розписку та зобов`язався повернути автомобіль 18.11.2019. Проте, на даний час автомобіль не повернутий. 21.11.2019 потерпілому стало відомо, що його автомобіль марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, було переоформлено в Сервісному центрі №5348 у м. Горішні Плавні, Полтавської області, на невідому йому особу згідно довідки розрахунку та договору підприємства, який був начебто ним підписаний 20.11.2019. Сам ОСОБА_4 зазначив, що жодних договорів щодо продажу транспортного засобу він не підписував.

Досудовим розслідуванням встановлено, що автомобіль марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, було переоформлено на ОСОБА_5 .

Для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування даного кримінального правопорушення, збереження вказаного транспортного засобу як речового доказу та забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, в органу досудового розслідування виникла потреба у накладенні арешту на вказане майно, яке було вилучено в ході огляду місця події 21.11.2019.
Прокурор у судовому засіданні просив клопотання задовольнити, посилаючись на викладенні у ньому обставини.

Потерпілий ОСОБА_4 у судовому засіданні прохав задовольнити клопотання прокурора та накласти на належний йому автомобіль арешт так як він має значення речового доказу.

Особа, яка згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , є власником автомобіля марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані слідчим матеріали кримінального провадження, суд зазначає про наступне.

Згідно витягу з ЄРДР 22.11.2019 було внесено відомості про те, що 21.11.2019 близько 14 год. 20 хв. невідома особа, шляхом обману та зловживання довірою під приводом тимчасового використання транспортного засобу, заволоділа автомобілем марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, яка була зареєстрована на ОСОБА_4 , після чого перебуваючи на території Сервісного центру №5348, перереєструвала вище вказаний автомобіль.

Відповідно до постанови допиту потерпілого ОСОБА_4 від 22.11.2019, останній зазначив, що з 18.10.2019 є власником вказаного транспортного засобу. Того ж дня, до нього звернувся ОСОБА_7 з питанням щодо надання його товаришу ОСОБА_8 у користування зазначеного автомобіля строком на один місяць, про що останній надав розписку та зобов`язався повернути автомобіль 18.11.2019. Проте, на даний час автомобіль не повернутий. 21.11.2019 потерпілому стало відомо, що його автомобіль марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, було переоформлено в Сервісному центрі №5348 у м. Горішні Плавні, Полтавської області, на невідому йому особу згідно довідки розрахунку та договору підприємства, який був начебто ним підписаний 20.11.2019. Сам ОСОБА_4 зазначив, що жодних договорів щодо продажу транспортного засобу він не підписував.

Згідно протоколу огляду місця події від 21.11.2019, об`єктом якого є ділянка місцевості, розташована за адресою: Полтавська область, м. Горішні Плавні, вул. Строни, 11-а, було оглянуто та вилучено автомобіль марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , 2018 року випуску.

Постановою слідчого від 22.11.2019 автомобіль марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , 2018 року випуску, було визнано речовим доказом.

Як убачається із протоколу допиту свідка ОСОБА_6 від 22.11.2019, останній показав, що 18.10.2019 він придбав у м. Кременчуці Полтавської області, марки «Toyota», моделі «Camry», за 27 000 доларів США, який отримав державний номерний знак НОМЕР_3 , та вирішив зареєструвати його на свого товариша ОСОБА_4 . В цей же день, до нього звернувся знайомий ОСОБА_9 та попрохав надати придбаний автомобіль у користування його другу ОСОБА_8 на підставі вказаного, ОСОБА_8 надав йому розписку про те, що він взяв строком на 1 місяць у користування вказаний автомобіль та зобов`язався його повернути у робочому стані. Проте, 21.11.2019 близько 14 год. 00 хв. йому зателефонував знайомий та зазначив, що в даний момент його автомобіль перереєстровують на невідомого ОСОБА_6 чоловіка. Свідок одразу зателефонував до поліції. По приїзду до Сервісного центру, ОСОБА_6 побачив свою машину вже на інших номерах, а саме НОМЕР_1 , яка вже була перереєстрована на ОСОБА_5 . Одночасно зазначив, що документи, на підставі яких був переоформлений його автомобіль є підробленими, оскільки його товариш ОСОБА_10 , на якого був зареєстрований автомобіль, перебував в цей день у м. Полтава і не міг підписати жодного документу.

Зазначені обставини узгоджуються також показами свідка ОСОБА_6 у залі судових засідань.

Згідно із розпискою, написаною ОСОБА_8 , останній взяв у ОСОБА_11 в оренду автомобіль марки «Toyota», моделі «Camry», державний номерний знак НОМЕР_3 , у справному робочому стані строком на один місяць. Одночасно зобов`язався повернути його у тому ж стані та сплатити кошти за аренду автомобіля у розмірі 1100 доларів США.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 автомобіль марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 , 2018 року випуску, № кузова НОМЕР_5 , належить ОСОБА_11 (дата реєстрації 18.10.2019).

За змістом заяви №251044815 від 21.11.2019 ОСОБА_5 звернувся до ТСЦ 5348 РСЦ МВС в Полтавській області із проханням про проведення перереєстрації транспортного засобу марки «Toyota», моделі «Camry», 2018 року випуску, чорного кольору, номер кузова НОМЕР_5 , при цьому останнім було пред`явлено свідоцтво серії НОМЕР_4 та державний номерний знак НОМЕР_3 , та отримано нове свідоцтво НОМЕР_2 та державний номер НОМЕР_1 , про що свідчить відповідні підписи уповноваженої особи ТСЦ та заявника ОСОБА_5 .

Слідчий суддя зазначає, що у відповідності до ст.127 КПК України, основною метою застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до кола яких відноситься арешт майна, є досягнення дієвості цього провадження.

Під заходами забезпечення кримінального провадження прийнято розуміти передбачені кримінальним процесуальним Законом заходи примусового характеру, які застосовуються за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, з метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості.
Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження КПК визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Крім того, стаття 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів та в такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у частині першій статті 98 цього Кодексу, у якій наведено визначення речових доказів, якими є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав накладення арешту на транспортний засіб, враховуючи можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Разом з тим, відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Беручи до уваги, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного із заволодінням автомобілем марки «Toyota», державний номерний знак НОМЕР_3 , право власності на який було перереєстровано, для досягнення цілей збереження майна, слідчий суддя вважає за необхідне місцем зберігання транспортного засобу визначити територію майданчику тимчасового утримання автомобілів відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області.

Керуючись ст.ст.98,170-173 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :
Клопотання прокурора Горішньоплавнівського відділу Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки «Toyota», моделі «Camry», чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , власником якого, згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , є ОСОБА_5 , з позбавленням права відчуження, розпорядження та використання.

Місцем зберігання арештованого майна визначити територію майданчику тимчасового утримання автомобілів відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: Полтавська області, м. Горішні Плавні, вул.Добровольського,6.

Арешт на автомобіль транспортного засобу накладається до його скасування у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Роз`яснити, що учасники кримінального провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна, у відповідності до ст.174 КПК України.

Копію ухвали вручити учасникам судового розгляду.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) діб з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1

Згідно з оригіналом.
Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошено о 14 год. 55 хв. 29.11.2019