Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2019 року Справа № 608/935/18
Номер провадження1-кс/608/484/2019

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження: слідчого СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 та прокурора Чортківської місцевої прокуратури ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чорткові клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровськообласті, жителя АДРЕСА_1 , підозрюваного в вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України, відомості про який 23 травня 2018 року внесено в ЄРДР за № 0000230, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , посилаючись на те, що в ході розслідування встановлено, що 19.05.2019 року близько 20:30 годин, перебуваючи в м. Чортків по вул. Котляревського, у ОСОБА_5 виник умисел на викрадення чужого майна. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 незаконно проник на територію господарства ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що за адресою АДРЕСА_2 .

В подальшому ОСОБА_5 з метою особистого збагачення, шляхом розбиття склопакету металопластикового вікна, проник у середину будинку, де керуючись корисливим мотивом, діючи умисно, викрав із вищевказаного будинку телевізор торгової марки «SONY» в комплекті із пультом дистанційного керування та кабелями живлення, вартість якого становить 3371,67 грн.; ноутбук торгової марки «Т0SНІВА», вартість якого становить 1260,83 грн.; маршрутизатор торгової марки «ТР-LINK» в комплекті з блоком живлення, вартість якого становить 376,67 грн.; тюнер марки «Еurosky» в комплекті із пультом, вартість якого становить 700 грн., які належать ОСОБА_7 .

Своїми злочинними діями ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 5709,17 гривень.

29 травня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 3 КК України, за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у житло.

Підставою застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

У рішенні ЄСПЛ у справі "Чеботарі проти Молдови" ((Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13.11.2007 року ) зазначено, що за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри.

В рішенні ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року п.175 зазначено, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Під час досудового розслідування зібрано ряд доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні крадіжки вищезгаданої техніки із приміщення будинку ОСОБА_7 . Ці докази містяться в:

1)показаннях потерпілого ОСОБА_7 , який у ході свого допиту підтвердив факт скоєння згаданої крадіжки, а саме телевізора марки «SONY», ноутбука торгової марки «ТOSНІВА», маршрутизатора торгової марки «ТР-LINК», тюнера марки «Еuгоsку»;

2)показаннях свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ;

3)заяві добровільної видачі телевізора марки «SONY» ОСОБА_9 ;

4)заяві добровільної видачі ноутбука торгової марки «ТOSНІВА», маршрутизатора торгової марки «ТР-LINК» ОСОБА_5 ;

5)протоколі огляду речей від 04 червня 2018 року, згідно з яким потерпілий ОСОБА_7 впізнав викрадений у нього телевізор марки «SONY», ноутбук торгової марки «ТOSНІВА», маршрутизатор торгової марки «ТР-LINК»;

6)показаннях підозрюваного ОСОБА_5 , який повністю визнав свою вину у вчинені інкримінованого йому злочину і розповів про обставини його скоєння.

За таких обставин, оголошення підозри ОСОБА_5 та обрання запобіжного заходу щодо нього не суперечать нормам Конституції України, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та нормам КПК України зокрема регламентовані статтею 184 КПК України регламентовані загальні вимоги до клопотань слідчих, прокурорів про застосування запобіжного заходу, в тому числі у вигляді тримання під вартою.

З матеріалів досудового розслідування вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення різних злочинів і відбував покарання у вигляді позбавлення волі, що підтверджується відомостями, які містяться в довідці про його судимість.

Крім того, станом на сьогоднішній день вироком Чортківського районного суду від 04.03.2019 року, який ще не набрав законної сили, ОСОБА_5 визнаний винним у вчиненні злочину, передбаченого ст. 263 КК України та відповідно до ст. 71 КК України засуджений до остаточного покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки та штрафу у розмірі 30 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що еквівалентно 510 грн., а також Чортківським районним судом розглядається ряд кримінальних проваджень за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України. Викладені обставини дають підстави вважати, що ОСОБА_5 схильний до вчинення протиправних вчинків і може продовжити злочинну діяльність, а це є ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У ході розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно ніде не працює та народився в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, а тому у нього відсутні перешкоди для того, щоб змінити своє місце проживання і виїхати за межі м. Чортків. ОСОБА_5 за вчинений злочин загрожує безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3-х до 6-ти років, а тому спокуса ухилитися від слідства та суду у нього є великою і немає вагомих перешкод для того, щоб піддатися цій спокусі, а це є ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказаний ризик підтверджується також і тим, що 08.05.2019 року ОСОБА_5 надіслано повістки про явку до слідчого СВ Чортківського ВП ОСОБА_3 13, 14, 15 травня 2019 року на 10.00 год., які надіслані поштовим відправленням рекомендованим листом. Окрім того, вказаний ризик підтверджується тим, що 25.02.2019 року Чортківським районним судом у кримінальному провадженні № 00000068 від 29.01.2019 року до підозрюваного ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та заборонено покидати місце проживання з 19.00 год. вечора по 07.00 год. ранку. Строк дії вищезазначеної ухвали до 25.04.2019 року, однак 13.03.2019 року о 06:30 годині, 15.03.2019 року о 05.40 год. та 16.03.2013 року о 23.10 год. під час перевірки домашнього арешту ОСОБА_5 був відсутній по місцю проживання, чим порушував умови встановленого йому домашнього арешту.

Крім того, слід врахувати, що ОСОБА_5 раніше відбував покарання у вигляді позбавлення волі, а тому йому добре відомо про всі несприятливі обставини, які настануть для даного підозрюваного після того, як йому буде призначено покарання.

Як зазначено у п.58 рішення ЄСПЛ у справі «Becciev v. Moldova» від 04.10.2005 року (Бекчієв проти Молдови), ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

У зв`язку із наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та встановлених достатніми доказами ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є підстави обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід.

Слідчий вважає, що обрання менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вище вказаним ризикам.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і у випадку доведення його вини у скоєнні даного кримінального правопорушення існує велика імовірність призначення найсуворішого виду кримінального покарання у вигляді позбавлення волі, а тому є достатні підстави вважати, що підозрюваний з метою уникнення відповідальності за скоєне, буде намагатися переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При обранні менш суворих запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, в тому числі і домашнього арешту, правоохоронні органи не будуть мати можливості постійно контролювати поведінку ОСОБА_5 та весь час володіти інформацією про його місце знаходження.

ОСОБА_5 в міру тяжкості покарання, яке йому загрожує (позбавлення волі від 3-х до 6-ти років), віку (є молодою людиною та має 32 роки), репутації попередніх судимостей, способу життя (протягом останнього року двічі був засуджений, і у Чортківському районному суді стосовно нього розглядається ще ряд кримінальних проваджень), майнового стану і відсутності місця роботи, не зможе дотриматись належної процесуальної поведінки у випадку обрання щодо нього менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

Санкція статті, за якою в даний час кваліфікуються протиправні дії ОСОБА_5 дає можливість застосувати до нього найсуворіший запобіжний захід, оскільки згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою можна обрати до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад три роки. Санкція ст. 185 ч. 3 КК України, за якою в даний час кваліфікуються протиправні дії ОСОБА_5 , передбачає саме такий вид і саме таку міру покарання.

Вислухавши слідчого СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 , прокурора Чортківської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , які клопотання підтримують, просять обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб, підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 , які заперечують застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість такого клопотання, а тому просять обрати відносно підозрюваного запобіжний захід в вигляді домашнього арешту, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатньо підстав для його задоволення з наступних мотивів.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, кримінальне провадження № 0000230, вбачається, що в період з 17.05.2018 року по 23.05.2018 року невідома особа шляхом розбиття склопакету металопластикового вікна проникла у житловий будинок ОСОБА_7 , звідки викрала ноутбук марки «Тошиба», плазмовий телевізор марки «Соні», мобільний телефон марки «Apple iPhone 7», чим спричинено останньому матеріальну шкоду на загальну суму 30 000 грн.

29 травня 2019 року ОСОБА_5 у відповідності до ст. 278 КПК України було повідомлено про підозру в вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному із проникненням у житло.

29 травня 2019 року підозрюваному та захиснику було вручено копію письмового клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з додатками.
Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Щодо наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_5 в злочині, передбаченому ч. 3 ст. 185 КК України слідчий суддя виходить з положень Кримінального процесуального кодексу України, яким визначено, що про обґрунтованість підозри можуть свідчити оформлені належним чином протоколи слідчих (розшукових) дій, долучені до матеріалів кримінального провадження предмети та документи, які є речовими доказами, висновки експертів тощо.
Так, слідчим на виконання вимог п. 3 ч. 1 ст. 184 КПК України в обґрунтування підозри ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 185 КК України надано наступні докази: протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколи допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; заяву ОСОБА_5 про добровільну видачу ноутбука торгової марки «ТOSНІВА», маршрутизатора торгової марки «ТР-LINК»; протокол огляду речей від 04 червня 2018 року; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 . Вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення доведена слідчим та прокурором та сумнівів у суду щодо їх достатності не викликає.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах.

Отже, під час розгляду клопотання встановлено, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до вимог ст.ст. 177, 178 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою - є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність у нього постійного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним умов застосування запобіжних заходів, наявність повідомлень особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а також розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.
Слідчий в клопотанні про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання підозрюваного під вартою посилається на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
З матеріалів досудового розслідування вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення крадіжок чужого майна і відбував покарання у вигляді позбавлення волі, що підтверджується відомостями, які містяться в довідці про судимість ОСОБА_5 , однак належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення та перевиховання не став і знову вчинив нове умисне кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України. Вказані обставини дають підстави вважати, що ОСОБА_5 схильний до вчинення крадіжок і може продовжити злочинну діяльність, а це є ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Також слідчий зазначив, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно ніде не працює, народився в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, у зв`язку із чим в нього відсутні перешкоди для того, щоб змінити своє місце проживання і виїхати за межі м. Чорткова. ОСОБА_5 , будучи неодноразово судимий за крадіжки, вчинив умисний злочин, а тому спокуса ухилитися від слідства та суду у нього є великою і немає вагомих перешкод для того, щоб піддатися цій спокусі. Також на розгляді Чортківського районного суду знаходяться кримінальні провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, по яких він ухиляється від суду. А це є ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України. Крім того, слід врахувати, що ОСОБА_5 раніше неодноразово відбував покарання у вигляді позбавлення волі, а тому йому добре відомо про всі несприятливі обставини, які настануть для вказаного підозрюваного після того, як йому вкотре буде призначено згадану міру покарання.

Вищенаведені обставини свідчать про наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя вважає, що дійсно існують певні ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного.
Відповідно до вимог ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Отже, слідчий суддя повинен з`ясувати наявність достатніх даних, які б свідчили, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та відповідно, наявність обставин, які б обґрунтовували застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Так, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Проте, слідчий суддя, враховуючи вищенаведені обставини, не знаходить можливості застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, які були встановлені в ході судового розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.
Так, в ході судового розгляду клопотання старший оперуповноважений Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_12 підтвердив, що в березні 2019 року, в той час коли відносно підозрюваного ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід в вигляді домашнього арешту, останній допускав порушення умов такого запобіжного заходу, а саме: був відсутній у визначений час за місцем свого проживання.
Дружина підозрюваного ОСОБА_5 . -- ОСОБА_13 в судовому засіданні пояснила, що вона має намір звертатися в суд з позовом про розірвання шлюбу з підозрюваним, оскільки той робить неможливим спільне проживання: він вчиняє відносно неї насильство, наносить побої, відібрав в дітей мобільні телефони, виніс з квартири побутову техніку.
Отже, такі обставини не дають підстав застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, а саме: у вигляді домашнього арешту.
Вивченням особи підозрюваного на даний час встановлено, що він тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню під вартою, не хворіє, а відтак доказів того, що стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 не допускає тримання його під вартою слідчому судді не надано, а тому слід вважати, що таких перешкод не має.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 Кодексу слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Застава судом визначається в розмірі, визначеному ч. 5 ст. 182 КПК України.

Крім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , визначені цими правовими нормами обов`язки.

В зв`язку з наведеним, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, жителя АДРЕСА_1 , підозрюваного в вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) діб.

Визначити розмір застави у межах сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 76 840 (сімдесят шість вісімсот сорок) гривень в національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Тернопільській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки: прибувати до слідчого СВ Чортківського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 із встановленою ним періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що він звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної в даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання його під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно здійснює розпорядження про звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, прокурора та суд.

З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали становить 60 діб і закінчується о 18 годині 8 серпня 2019 року.

Ухвала може бути оскаржена в Тернопільський апеляційний суд протягом 5 діб з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено о 17-й годині 45 хвилин 18 червня 2019 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1