233 № 233/360/16-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2018 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі: колегії суддів головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , представника потерпілого ОСОБА_8 , обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву обвинуваченого ОСОБА_10 про відвід колегії суддів від розгляду кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000043 від 23.09.2014 року за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 146, ч.3 ст. 187, ч.3 ст. 189, ч.1 ст. 410, ч.1 ст. 263 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 146, ч. 3 ст. 189, ст. 198 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області перебуває кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000043 від 23.09.2014 року за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 146, ч.3 ст. 187, ч.3 ст. 189, ч.1 ст. 410, ч.1ст. 263 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 146, ч. 3 ст. 189, ст. 198 КК України.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_10 заявив відвід колегії суддів у складі головуючому судді ОСОБА_1 суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від розгляду кримінального провадження на підставі п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України, у зв`язку з порушенням, на його думку, права на захист, яке полягає, зокрема, в забороні заявляти клопотання стороні захисту під час дослідження доказів, права знати в чому його з ОСОБА_9 звинувачують, а також у відсутності повної прямої трансляції судового провадження. Зазначені обставини у нього викликають сумніви у неупередженості колегії суддів.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти заяви про відвід, оскільки викладені в заяві доводи обвинуваченого фактично зводяться до його незгоди з прийнятими судом процесуальними рішеннями. Вважає, що така заява є зловживанням обвинуваченого правом на відвід, тому просив залишити її без розгляду.
Представник потерпілого ОСОБА_8 в судовому засіданні підтримав думку прокурора та просив заяву відхилити.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав заяву обвинуваченого, вважав її обґрунтованою та просив її задовольнити.
Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав заяву обвинуваченого, зазначивши, що, на його думку, судом на протязі всього судового розгляду кримінального провадження порушуються права обвинувачених на захист, на змагальність кримінального провадження, право на справедливий суд, що є підставою для відводу колегії суддів.
Обвинувачений ОСОБА_9 в судовому засіданні підтримав заяву обвинуваченого ОСОБА_10 і позицію своїх захисників.
Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, шляхом голосування одностайно, прийшов до таких висновків.
Згідно п.4 ч.1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до ст. 6 ч.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи… незалежним і безстороннім судом, встановленим законом….
Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні, викладеної у справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України», існування безсторонності повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.
Крім того, у справі «Газета «Україна-центр» проти України» Європейський суд з прав людини вказав на те, що у контексті об`єктивного критерію у цій справі окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.
Доказів, які б свідчили про упередженість колегії суддів в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 і ОСОБА_2 обвинуваченим не надано та про наявність таких доказів останнім не зазначено. Фактично заявлений відвід обвинуваченого ОСОБА_10 ґрунтується на його незгоді з процесуальними рішеннями та діями колегії суддів, що не є підставою, що виключає участь суддів в розгляді даного кримінального провадження.
Тож, суд вважає, що заява обвинуваченого ОСОБА_10 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.75, 81 КПК України, суд ,-
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_10 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 відмовити. Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Судді: