Справа № 568/734/18
номер провадження 1-кп/558/5/19
12 квітня 2019 року смт. Демидівка
Демидівський районний суд Рівненської області, в складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Житомир, без зареєстрованого місця проживання, тимчасово проживаючого в АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України,
сторони кримінального провадження: прокурор ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_5 , обвинувачений ОСОБА_3 , -
Клопотання сторона захисту обґрунтовує тим, що після дослідження письмових доказів в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 повідомив, що під час досудового розслідування він не підписував протоколи слідчих дій та процесуальні документи, а тому для об`єктивного вирішення справи необхідно провести судово-почеркознавчу експертизу.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав клопотання захисника.
Прокурор ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання та посилалась на необхідність виклику в судове засідання понятих, які були присутні при проведенні слідчих дій, а також слідчого, для з`ясування того, чи був присутній обвинувачений ОСОБА_3 при проведенні слідчих дій, а також чи підписував якісь документи.
Вивчивши зміст клопотання, заслухавши доводи сторін, суд приходить до наступного висновку.
Ч. 1 ст. 242 КПК України визначає, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Аналіз ст.ст. 242, 244 КПК України дає підстави прийти до висновку, що проведення експертизи здійснюється з метою з`ясування обставин, що мають значення доказу для кримінального провадження.
Із матеріалів судового провадження встановлено, що підписи він імені обвинуваченого ОСОБА_3 містяться на заяві від 14 травня 2018 року про видачу працівникам поліції речей (а.п. 186), у протоколі огляду предмета від 14 травня 2018 року (а.п. 187-190), у поясненнях від 14 травня 2018 року, у повідомленні про підозру від 18 червня 2018 року (а.п. 212-215), протоколі роз`яснення права на захист (а.п. 219), протоколі допиту підозрюваного від 18 червня 2018 року (а.п. 220), протоколі надання доступу до матеріалів досудового розслідування від 18 червня 2018 року (а.п. 233), розписці про отримання обвинувального акта від 18 червня 2018 року (а.п. 9).
Однак, ч. 1 ст. 23 КПК України визначає, що суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.
Таким чином, суд може брати до уваги лише ті докази, що були безпосередньо дослідженні судом. Докази зібрані в ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження також мають бути безпосередньо досліджені судом та при встановлені їх належності і допустимості, суд бере їх до уваги.
Відповідно до вимог ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Жоден доказ не має наперед встановленої сили.
Оцінку доказів щодо їх належності та допустимості, достатності та взаємозв`язку, суд здійснює в нарадчій кімнаті під час прийняття рішення.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що клопотання захисника про проведення судово-почеркознавчої експертизи для визначення належності підпису, виконаному на матеріалах кримінального провадження, обвинуваченому ОСОБА_3 є передчасним та без достатнього його обґрунтування та врахування вимог чинного законодавства.
У зв`язку з цим, суд приходить до висновку, що клопотання захисника не підлягає до задоволення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 244, 363 КПК України, суд, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1 .