пр. № 1-кс/759/5549/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 грудня 2018 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Трінова» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000191, внесеного до ЄРДР від 17.10.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України, -

в с т а н о в и в :

29.11.2018 р. адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Трінова» звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, а саме, лімітів сум ПДВ в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Вимоги клопотання обгунтовані тим, що ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 15.11.2018 р. накладено арешт на речові докази, а саме, ліміти сум ПДВ в системі електронного адміністрування податку на додану вартість по ТОВ «Трінова». Вказаний арешт є необґрунтованим, таким, що має ознаки незаконного втручання в господарську діяльність товариства, об`єктивні заходи вжиття зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження відсутні. Арешт майна підлягає скасуванню з огляду на те, що ТОВ «Трінова» не є «ризиковим» підприємством , доказів його фіктивності стороною обвинувачення суду надано не було, підприємство є суб`єктом господарювання реального сектору економіки, норм законодавства під час здійснення господарської діяльності порушено не було, товариство має необхідні трудові та матеріальні ресурси для здійснення діяльності, при цьому уповноважених осіб підприємства щодо їх участі у господарській діяльності допитано не було, тобто стороною обвинувачення не встановлено фактичних обставин справи, не з`ясовано реального змісту господарської діяльності товариства, причетності товариства до кримінального провадження. Предмет арешту - ліміти сум ПДВ не є речовими доказами та майном товариства, в силу ст. 98 КПК України, арешт на таке майно не підлягає накладенню. Крім того, накладення арешту на ліміти сум товариства не мають відношення до предмету розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки вказані ліміти отримано за рахунок законної діяльності товариства. Доказів порушення податкового законодавства ТОВ «Трінова», періоду, до якого вони відносяться, органом досудового розслідування не встановлено та надано не було, жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні злочину. Розгляд клопотання про арешт майна проведено з порушенням права власника майна на його захист. З огляду на викладені обставини, арешт на майно , здійснений на підставі ухвали суду від 15.11.2018 р. підлягає скасуванню.

Представник заявника в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні.

Представник слідчого відділу до суду не з`явився, відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.

Суд, дослідивши матеріали скарги, приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню на підставі наступного.

Встановлено, що Восьмим слідчим відділом розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві №0000191 від 17.10.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 15.11.2018 р. накладено арешт на арешт на речові докази: ліміти сум ПДВ в системі електронного адміністрування податку на додану вартість по ТОВ «Сітіком АМ» (41581846), ТОВ Трінова» (),ТОВ «Вайсту» (), ТОВ «Розквітагро» (),ТОВ «Стамінформ» (), ТОВ «Захід Торг Ресурс» (), ТОВ «Вест-Трейдком» (), ТОВ «Алкорн» (),ТОВ «Арілайн» (), ТОВ «Торгова Фірма Еквілібріум» (), ТОВ «Український Тріумф» (), ТОВ «Агро АС» (), ТОВ «Агро-Зернопродукт» (), ТОВ «Агро-Зернотрейд» (), ТОВ «Агро-Бреза»(), ТОВ «Інтер-Прод-Торг» (), ТОВ «Контадо» (), ТОВ «Бредберн» (), ТОВ «Укрстрой Проект» (), ТОВ «Торгова Ліга Соняшник» (), на які вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за винятком здійснення видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.

Відповідно до виписки є ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 26.02.2018 здійснено запис ТОВ «Трінова» в реєстрі, основний вид економічної діяльності - оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин.

Підприємство є платником податку на додану вартість, відповідно до витягу від 19.04.2018 р. Заборгованість з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, відсутня.

Відповідно до довідки, станом на 20.11.2018 р. трудову діяльність ТОВ «Трінова» здійснюють дві особи. Директором товариства є ОСОБА_4 , засновником (учасником) ОСОБА_5 .

В період з 31.05.2018 р. по 21.06.2018 р. ТОВ «Трінова» в особі директора ОСОБА_4 укладено з іншими підприємствами договір про надання транспортних послуг від 31.05.2018 р., купівлю-продаж жита, пшениці від 20.06.2018 р., договір поставки від 14.06.2018 р., 21.06.2018 р.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цьогоКодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з визначенням, наведеним у ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.190 ЦК України, майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Статтею 200-1 Податкового Кодексу України передбачено, що система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку сум податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних; сплачених платниками при ввезенні товару на митну територію України; сум поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування ПДВ та інші показники. Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування ПДВ.

Розрахунки з бюджетом у системі електронного адміністрування ПДВ здійснюються з цих рахунків, крім передбачених випадків.

Для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування ПДВ центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає реєстр платників центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування ПДВ.

На рахунок у системі електронного адміністрування ПДВ платника зараховуються кошти у передбачених випадках з поточного рахунку такого платника; з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства; з бюджету. З рахунку у системі електронного адміністрування ПДВ платника перераховуються кошти до державного бюджету. При цьому кошти, що надійшли на рахунки, автоматично перераховуються органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, на рахунок такого платника в системі електронного адміністрування ПДВ та на спеціальний рахунок такого платника.

Кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування ПДВ, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, та погашення податкового боргу з ПДВ.

Після анулювання реєстрації платника податку залишок коштів на його рахунку у системі електронного адміністрування ПДВ перераховується до бюджету, а такий рахунок закривається.

Із змісту вказаної норми ПК України вбачається, що суми ліміту ПДВ у системі електронного адміністрування ПДВ є особливим видом майнових прав, який використовується суб`єктом господарювання у своїй діяльності, у тому числі при розрахунках з бюджетом, а тому, виходячи із змісту ст.190 ЦК України, має ознаки майна.

За встановлених обставин суд прийшов до висновку про те, що суми ліміту ПДВ у системі електронного адміністрування ПДВ відповідають критеріям, встановленим ст.98 КПК України.

Представником ТОВ «Трінова» у судовому засіданні при розгляді клопотання не надано належних і допустимих доказів щодо необгрунтованості накладення арешту на ліміти сум ПДВ в системі електронного адміністрування податку на додану вартість та наявності підстав для скасування арешту, предмет арешту майна є матеріальним об`єктом та речовим доказом, в силу ст. 98 КПК України. Докази того, що наявний арешт майна блокує діяльність підприємства та неможливість виконання своїх функцій представником надано не було. Доказів наявності підстав для скасування арешту майна, передбачених ч. 2 ст. 174 КПК України, надано не було. Також відсутні докази того, що арешт накладено необґрунтовано або відпала потреба в застосуванні цього заходу. Досудове розслідування по кримінальному провадженню на теперішній час не завершено.

На підставі вище зазначеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню.

Частиною 1 ст. 309 КПК України зазначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які підлягають оскарженню під час досудового розслідування, перелік цих ухвал є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, а тому дана ухвала у відповідності до ч. 3 ст. 309 КПК України не може бути оскаржена.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.98, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У х в а л и в :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Трінова» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000191, внесеного до ЄРДР від 17.10.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1