УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 грудня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання у кримінальному провадженні № 120 181 001 000 136 60 від 25.12.2018 за ознаками ч. 1 ст. 121 КК України про накладення арешту,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 про накладення у кримінальному провадженні № 120 181 001 000 136 60 від 25.12.2018 арешту на речі, вилучені 24.12.2018 та 25.12.2018 у ході проведення обшуку.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 23.12.2018 ОСОБА_4 , перебуваючи у АДРЕСА_1 , у стані алкогольного сп`яніння, вступив у словесний конфлікт з своєю співмешканкою ОСОБА_5 , під час якого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на заподіяння ОСОБА_5 тілесних ушкоджень.

Реалізуючи задумане, ОСОБА_4 наніс невстановленим предметом, що має колюче-ріжучі властивості, ОСОБА_6 не менше двох ударів в ділянку живота, чим спричинив останній тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння.

У подальшому 25.12.2018 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України та останньому оголошено про підозру за ч. 1 ст. 121 КК України

У ході проведення 24.12.2018 обшуку за місцем вчинення кримінального правопорушення та 25.12.2018 під час затримання ОСОБА_4 вилучені речі та документи, що мають значення для кримінального провадження, які рішенням слідчого від 25.12.2018 визнані речовими доказами. У зв`язку з викладеним прокурор просив накласти арешт на вилучені речі з метою забезпечення їх схоронності.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК, тимчасово вилученим майном, серед іншого, можуть бути речі, якщо вони виготовлені, пристосовані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, набуті кримінально протиправних шляхом.

Частиною 2 статті 168 КПК визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватись під час огляду, що у силу ч. 5 ст. 171 КПК покладає на слідчого обов`язок звернутись до слідчого судді з клопотанням про накладення на таке майно арешту.

Статтею 131 КПК арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання. Досліджуючи існування на момент розгляду клопотання про накладення арешту зазначених складових, слідчий суддя відмічає, що наданими прокурором матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 121 КК України та причетності до нього ОСОБА_4 .
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У силу ч.2 ст. 170 КПК арешт майна допускається, серед іншого, з метою збереження речових доказів.

Для реалізації встановленої законом мети відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи, якщо воно відповідає зазначеним у ст. 98 КПК критеріям. Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Прокурором доведено, що вилучені речі, на які ініційоване накладення арешту, є речовими доказами, тому що містять на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, тому потребують збереження.
Приймаючи до уваги наведене, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного у клопотанні майна, оскільки вилучені речі містять на собі сліди вчиненого злочину.

Крім того, прокурором доведено існування реальних ризиків приховування та знищення вказаного майна.

Керуючись вимогами ст. 131, 132, 167, 168, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 120 181 001 000 136 60 від 25.12.2018 за ч. 1 ст. 121 КК України арешт на вилучені 24.12.2018 та 25.12.2018 під час проведення огляду місця події та особистого обшуку ОСОБА_4 речі та документи, а саме:

- змиви речовини бурого кольору;

- ніж рожевого кольору з речовиною бурого кольору;

- наволочку блакитного кольору з речовиною бурого кольору;

- подушку світло-коричневого кольору з речовиною бурого кольору;

- сорочка білого кольору з пошкодженнями в області лівого плеча;

- спортивні штани чорного кольору;

- футболку темно-синього кольору;

- труси червоного кольору;

- паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- мобільний телефон марки «Нокія», ІМЕІ: НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 з сім картою мобільного оператора ТОВ «лайфселл» НОМЕР_4 , довідка про присвоєння ідентифікаційного коду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1