Справа № 640/1492/19
н/п 1-кс/640/1360/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" січня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000106 від 20 січня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

встановив:

23.01.2019 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Харківської області радником юстиції ОСОБА_4 про накладення арешту на майно ПАТ «Пумб» а саме: автомобіль «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування. Зберігання автомобіля «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 , згідно п. 20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, доручити працівникам майданчика за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська 107.

На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що 19.01.2019 року близько 17:30, за адресою: м. Харків, вул. Полтавський Шлях, 148/2, сталася дорожньо-транспортна пригода, а саме автомобіль «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 скоїв наїзд на пішохода ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в результаті чого, останню доставлено до ХОКЛ.

19.01.2019 в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди автомобіль «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 був вилучений та поміщений на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів, розташований за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська 107.

Слідчий вказує, що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 власником автомобіля «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 є ПАТ «Пумб», який зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4.

21.01.2019 року слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , керуючись ч. 3 ст. 172 КПК України постановив ухвалу № 1-кс/640/1234/19 по справі № 640/1492/19 та повернув прокурору відділу прокуратури Харківської області раднику юстиції ОСОБА_4 клопотання про арешт майна для усунення недоліків.

Слідчий зазначає, що автомобіль «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 , внаслідок ДТП отримав механічні пошкодження та відповідно до ст. 98 КПК України, може бути речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, вказаний транспортний засіб необхідний відповідним експертам для проведення експертиз технічного стану, трасологічної та автотехнічної експертиз.

Орган досудового розслідування вказує, що необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатимуть встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути відчужене, приховане або пошкоджене або зумовить труднощі в частині забезпечення можливого цивільного позову.

В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. 25.01.2019 слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про накладення арешту на автомобіль «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 без його участі, клопотання підтримав, просив задовольнити. Також долучив до вказаної заяви рапорт, яким повідомив, що ним було повідомлено власника автомобіля «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 представника ПАТ «ПУМБ» про час та місце розгляду клопотання про накладення арешту на автомобіль.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника автомобіля та слідчого.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, матеріали клопотання № 640/1492/19 н/п 1-кс/640/1234/19, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному 04.01.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України (а.с. 4).

19.01.2019 в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, було виявлено та вилучено автомобіль «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 (а.с. 5-7).

21.01.2019 до суду надійшло клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Харківської області радником юстиції ОСОБА_4 про накладення арешту на майно ПАТ «ПУМБ», який зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування.

Вказане клопотання надійшло до суду 21.01.2019 о 17:26 год. (а.с. 2 справа № 640/1492/19 н/п 1-кс/640/1234/19).

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21.01.2019 вищевказане клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 - повернуто прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали (а.с. 10 справа № 640/1492/19 н/п 1-кс/640/1234/19). Копію ухвали про повернення клопотання для усунення недоліків отримано прокурором 23.01.2019 о 15:30 годині (а.с. 12 справа № 640/1492/19 н/п 1-кс/640/1234/19). Клопотання про арешт майна надійшло до суду 23.01.2019 о 16 год. 00 хв. (а.с. 2 справа № 640/1492/19 н/п 1-кс/640/1360/19).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 172 КПК України, та дотримано вимоги закону щодо звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням про арешт майна після усунення недоліків.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Слідчим доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучений відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 19.01.2019 автомобіль «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 , який належить ПАТ «ПУМБ», що зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4, був поміщений на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів, розташований за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 107.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити відчуження, розпорядження, користування та ремонтування автомобіля «Mercedes Sprinter» р.н. НОМЕР_1 , який належить ПАТ «ПУМБ», до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000106 від 20 січня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль «Mercedes Sprinter» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який на праві власності належить Публічному акціонерному товариству «ПУМБ», що зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4, шляхом заборони відчуження, розпорядження, користування та ремонтування, - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання автомобіля «Mercedes Sprinter» реєстраційний номер НОМЕР_1 , згідно п. 20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, визначити майданчик тимчасового тримання транспортних засобів за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 107.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1