Справа № 206/4562/18
Провадження № 1-кс/206/17/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15.01.2019 слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про призначення проведення судово-психіатричної експертизи, -
10.01.2019 слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про призначення проведення судово-психіатричної експертизи.
Вимоги клопотання слідчим обґрунтовані обставинами підозри вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 , дії якого кваліфікуються за ч. 4 ст. 296 КПК України, посиланнями на положення статей 242-244 КПК України та слідчий зазначив, що під час досудового розслідування, з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, виникла необхідність у проведенні судово-психіатричної експертизи для чого необхідні спеціальні знання, оскільки висновок експерта має істотне значення у кримінальному провадженні. В той же час слідчий просив задовольнити клопотання та призначити судово-психіатричну експертизу до проведення, якої залучити експертів-психіатрів КП «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» ДОР». На вирішення експерта поставити такі питання: Чи страждає підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 будь-якою психічною хворобою або затримкою психічного розвитку? Якщо страждає, то чи міг він усвідомлювати свої дії, керувати ними при вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення? Чи знаходився підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в момент вчинення кримінального правопорушення у хворобливому стані та чи міг він усвідомлювати свої дії, керувати ними? Чи є підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 душевнохворим і чи має він потребу у застосуванні до нього примусових заходів медичного характеру? Для вирішення вищевказаних питань слідчий просив направити експертам підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Розгляд клопотання просив проводити буз участі сторін кримінального провадження.
Дослідивши клопотання та вивчивши матеріали долучені до клопотання, доходжу висновку про необхідність повернути його слідчому з наступних підстав.
У відповідності до ч. 1, 2 ст. 244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
У клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.
До клопотання також додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.
За змістом ч. 4 ст. 244 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, повертає його особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.
Відповідно по п. 3 ч. 2 ст. 242 КПК України, слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.
Положення ч. 3 ст. 242 КПК України наголошують на тому, що примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду.
Відповідно до частини 1 статті 509 КПК України слідчий, прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді щодо залучення експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є: 1) наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання; 2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).
Відповідно до ч. 2 ст. 509 КПК України у разі необхідності здійснення тривалого спостереження та дослідження особи може бути проведена стаціонарна психіатрична експертиза, для чого така особа направляється до відповідного медичного закладу на строк не більше двох місяців. Питання про направлення особи до медичного закладу для проведення психіатричної експертизи вирішується під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням сторони кримінального провадження в порядку, передбаченому для подання та розгляду клопотань щодо обрання запобіжного заходу, а під час судового провадження - ухвалою суду.
Згідно п.1 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.10.2001 року № 397, судово-психіатрична експертиза призначається органами досудового слідства та суду і проводиться за їх відповідним рішенням з метою відповіді на питання, що виникають під час провадження адміністративних, кримінальних та цивільних справ з приводу психічного стану особи.
Психіатрична експертиза може проводитись як в амбулаторному, так і в стаціонарному порядку. Причому згідно з п. 23 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 жовтня 2001 року № 397, експерти, які проводять амбулаторну експертизу, у разі неможливості відповісти на всі поставлені перед ними запитання обґрунтовують висновок про необхідність проведення стаціонарної психіатричної експертизи.
Проаналізувавши зміст поданого клопотання, а також, матеріалів, які були подані в його обґрунтування, слідчим суддею встановлено, що слідчим в обґрунтуванні клопотання не зазначено підстави для проведення судово-психітаричної експертизи, передбачені ч.1 ст. 509 КПК України.
Також, слідчим суддею було встановлено, що слідчим у своєму клопотанні не зазначено який саме вид судово-психіатричної експертизи необхідно провести, оскільки виходячи із поданого клопотання слідчий просить провести судово-психіатричну експертизу посилаючись на вимоги ст. 242-244, водночас просить для вирішення питань направити експертам підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що передбачено згідно ч. 2 ст. 509 КПК України для проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи.
Однак слідчий просив розглянути клопотання без участі сторін кримінального провадження.
Крім цього, вирішуючи заявлене клопотання слідчий суддя бере до уваги правові позиції ЄСПЛ, відповідно до яких тримання особи у психіатричному закладі без достатніх на те підстав є позбавленням свободи у значенні підпункту е пункту 1 статті 5 Конвенції (п. 67 рішення від 05 червня 2014 року у справі Акопян проти України, п. 105 рішення від 17 квітня 2014 року по справі Руденко проти України. Поняття позбавлення свободи поєднує у собі як об`єктивний елемент, а саме тримання особи в обмеженому просторі протягом значного періоду часу, так і суб`єктивний елемент, тобто відсутність достовірної згоди особи на таке тримання (пп. 71 і 74 рішення від 16 червня 2005 року у справі Шторк проти Німеччини).
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий не зазначив у клопотанні виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання та не зазначив вид експертного дослідження, що необхідно провести, тому клопотання підлягає поверненню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 242-244, 372, 376, 509 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про призначення проведення судово-психіатричної експертизи ОСОБА_4 повернути слідчому.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1