Справа № 369/848/19
Провадження №1-кс/369/317/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.01.2019 року м. Київ
Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Вишнівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000283 від 16.01.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся слідчий СВ Вишнівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 з даним клопотанням, яке мотивував тим, що у період часу з 19:00 год. 15.01.2019 по 09:20 год. 16.01.2019 невідома особа незаконно заволоділа автомобілем марки «KIA RIO», 2013 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , чорного кольору, який був припаркований за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Софіївська Борщагівка,вул. Боголюбова, 4, чим завдала власнику ОСОБА_4 матеріальної шкоди. 16.01.2019 відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000283 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, та розпочате досудове розслідування. Вказаний транспортний засіб є об`єктом злочину та у відповідності до ст. 98 КПК України визнаний речовим доказом у даному кримінальному провадженні. Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 автомобіль марки «KIA RIO», номер шасі НОМЕР_3 , 2013 року випуску, чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить ОСОБА_4 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

У даному випадку на вищевказаний транспортний засіб, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його відчуження, розпорядження та/або користування пошкодження, псування, зникнення, приховування, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Тому слідчий просив накласти арешт на автомобіль марки «KIA RIO», номер шасі НОМЕР_3 , 2013 року випуску, чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить ОСОБА_4 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; надати дозвіл на вилучення автомобіля марки «KIA RIO», номер шасі НОМЕР_3 , 2013 року випуску, чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить ОСОБА_4 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з подальшим поміщення до майданчику тимчасового утримання транспортних засобів.

В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Відповідно до ч. 4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає до задоволення, оскільки є достатні підстави вважати, що вказані у клопотанні речі відповідають критеріям, зазначеним ст. 98 та ст.167 КПК України та існує можливість використання даного майна як доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого СВ Вишнівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000283 від 16.01.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки «KIA RIO», номер шасі НОМЕР_3 , 2013 року випуску, чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить ОСОБА_4 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Надати дозвіл на вилучення автомобіля марки «KIA RIO», номер шасі НОМЕР_3 , 2013 року випуску, чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить ОСОБА_4 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з подальшим поміщення до майданчику тимчасового утримання транспортних засобів.

Заборонити відчужувати, розпоряджатися та користуватися автомобілем марки «KIA RIO», номер шасі НОМЕР_3 , 2013 року випуску, чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить ОСОБА_4 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,незастосування заборони розпорядження та користування яким може призвести до зникнення, пошкодження майна або настання інших наслідків, що може перешкодити кримінальному провадженню.
Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1