Провадження № 1-кс/761/455/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця Черкаської обл., непрацюючого, неодруженого, раніше не судимого, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001819 від 18.02.2015року у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -

в с т а н о в и в :
до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
В обгрунтування заявленого клопотання прокурор зазначає, що Шевченківським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києвіздійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001819 від 18.02.2015 року.

Вказує, що на даний час досудовим розслідуванням встановлено, що 04.09.2014 близько 11:30 год. ОСОБА_4 , перебуваючи поряд з станцією метро «Вокзальна» у м. Києві, що по вул. Вокзальній, 1, з метою вчинення корисливого, умисного кримінального правопорушення, а саме незаконного заволодіння транспортним засобом, вступив в злочинну змову із ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Реалізовуючи свої злочинні наміри, вищевказані особи заздалегідь розподілили між собою обов`язки, згідно яких кожен зі співучасників виконував завчасно сплановану роль, а сама, ОСОБА_7 , організувавши вчинення кримінального правопорушення попередньо пообіцявши грошову винагороду, вступив в злочинну змову з ОСОБА_4 , який повинен допомагати завантажити обраний мотоцикл до вантажного відділення автомобіля марки «Citroen Jumpy» д.н.з. НОМЕР_1 , а ОСОБА_8 , виконував функцію водія.
У подальшому ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 на автомобілі марки «Citroen Jumpy» д.н.з. НОМЕР_1 , за кермом якого знаходився ОСОБА_8 та на якому з метою їх не викриття та приховування слідів кримінального правопорушення були змінені державні номерні знаки на завчасно підготовлені. Розпочали рух в напрямку вул. Жилянської у м. Києві. Приїхавши на вказане ОСОБА_7 , місце, ОСОБА_8 зупинився поряд з мотоциклом «Yamaha» жовтого кольору д.н.з. НОМЕР_2 , який на не охоронюваній стоянці, поряд з проїжджою частиною будинку № 27, по вул. С. Петлюри, у м. Києві. Зазначений мотоцикл марки «Yamaha» жовтого кольору д.н.з. НОМЕР_2 належить ОСОБА_9 . Реалізовуючи свій злочинний план ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 вийшли з салону автомобіля «Citroen Jumpy» та в подальшому завантажили мотоцикл «Yamaha» жовтого кольору д.н.з. НОМЕР_2 до вантажного відділення автомобіля «Citroen Jumpy» за кермом якого сидів ОСОБА_8 , чим незаконно заволоділи вказаним мотоциклом. Після чого ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 поїхали на автомобілі «Citroen Jumpy» у завчасно спланованому напрямку, залишивши місце вчинення кримінального правопорушення та завдавши, таким чином, потерпілому, ОСОБА_9 матеріальної шкоди на загальну суму 36 708 (тридцять шість сімсот вісім) гривень
13.02.2015 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України та 03.10.2015 року ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва відносно останнього обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою застосування застави.
04.12.2015 ОСОБА_4 звільнений з під варти, відповідно до ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 03.10.2015, під заставу у розмірі 36 600 грн., після чого встановити йогом місце перебування не виявилось можливим.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03.09.2018 року надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу.
12.01.2019 року ОСОБА_4 затриманий працівниками поліції, однак 14.01.2019 року звільнений з-під варти в зв`язку із спливом 36 годин з моменту затримання та відсутністю ухвали про застосування щодо нього запобіжного заходу.
Зазначає, що обґрунтованість повідомленої підозри повністю підтверджується доданими до клопотання доказами.

У клопотанні прокурор вказує, що підозрюваний може вчиняти спроби ухилитись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, перешкоджати кримінальному упровадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, з підстав зазначених у ньому та просить його задовольнити.
Підозрюваний у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просить обрати відносно нього запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.
Вказує, що від органу досудового розслідування не переховувався, перебував у лікарні, декілька днів тому йому було прооперовано ногу та він не може самостійно пересуватись.
Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, думку підозрюваного, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.
Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру за № 0001819 від 18.02.2015 року внесено відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України.
13.02.2015 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється в тому, що 04.09.2014 близько 11:30 год, він, перебуваючи поряд з станцією метро «Вокзальна» у м. Києві, що по вул. Вокзальній, 1, з метою вчинення корисливого, умисного кримінального правопорушення, а саме незаконного заволодіння транспортним засобом, вступив в злочинну змову із ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Реалізовуючи свої злочинні наміри, вищевказані особи заздалегідь розподілили між собою обов`язки, згідно яких кожен зі співучасників виконував завчасно сплановану роль, а сама, ОСОБА_7 , організувавши вчинення кримінального правопорушення попередньо пообіцявши грошову винагороду, вступив в злочинну змову з ОСОБА_4 , який повинен допомагати завантажити обраний мотоцикл до вантажного відділення автомобіля марки «Citroen Jumpy» д.н.з. НОМЕР_1 , а ОСОБА_8 , виконував функцію водія.
У подальшому ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 на автомобілі марки «Citroen Jumpy» д.н.з. НОМЕР_1 , за кермом якого знаходився ОСОБА_8 та на якому з метою їх не викриття та приховування слідів кримінального правопорушення були змінені державні номерні знаки на завчасно підготовлені. Розпочали рух в напрямку вул. Жилянської у м. Києві. Приїхавши на вказане ОСОБА_7 , місце, ОСОБА_8 зупинився поряд з мотоциклом «Yamaha» жовтого кольору д.н.з. НОМЕР_2 , який на не охоронюваній стоянці, поряд з проїжджою частиною будинку № 27, по вул. С. Петлюри, у м. Києві. Зазначений мотоцикл марки «Yamaha» жовтого кольору д.н.з. НОМЕР_2 належить ОСОБА_9 . Реалізовуючи свій злочинний план ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 вийшли з салону автомобіля «Citroen Jumpy» та в подальшому завантажили мотоцикл «Yamaha» жовтого кольору д.н.з. НОМЕР_2 до вантажного відділення автомобіля «Citroen Jumpy» за кермом якого сидів ОСОБА_8 , чим незаконно заволоділи вказаним мотоциклом. Після чого ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 поїхали на автомобілі «Citroen Jumpy» у завчасно спланованому напрямку, залишивши місце вчинення кримінального правопорушення та завдавши, таким чином, потерпілому, ОСОБА_9 матеріальної шкоди на загальну суму 36 708 (тридцять шість сімсот вісім) гривень.
Про причетність підозрюваного ОСОБА_4 до неправомірних дій та обґрунтованість його підозри у вчиненні інкримінованого йому діяння свідчать докази долучені до матеріалів клопотання та досліджені в судовому засіданні, а саме: протоколи допиту потерпілого, підозрюваних ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та іншими матеріалами в їх сукупності.

Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.

За приписами ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, не може вважатись не обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування є на даний час досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою, та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Про факт існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа буде вдаватись до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про достатньо високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії є цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.
Водночас, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ризик переховування оцінюється з врахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.
Ризики, що підозрюваний може впливати на свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, прокурором в судовому засіданні не доведені та ґрунтуються виключно на припущеннях.
Окрім цього, в судовому засіданні встановлено, що підозрюваному прооперовано ногу, внаслідок чого останній фактично не може самостійно пересуватись, навіть за допомогою милиць.
За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК, що дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного запобіжний захід.
Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що в судовому засіданні прокурором не доведено недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Заявлені ризики очевидно існують, однак слідчим суддею не встановлено, що їх ступінь є настільки високим, щоб позбавляти підозрюваного волі на даному етапі досудового розслідування.

Відтак, з врахуванням вищевказаних обставин, зважаючи на принцип пропорційності та співмірності, слідчий суддя вважає, що запобігти заявленим ризикам, а саме ризику переховуватись від органу досудового розслідування та суду та/або вчинити інше кримінальне правопорушення, можливо, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби та покладення на ОСОБА_4 обов`язків, які передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки такі сприятимуть контролю за поведінкою підозрюваного під час строку дії запобіжного заходу.

Керуючись ст. 2, 7-9, 131,132,176-178, 181, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
у задоволенні клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого судді, прокурора та/або слідчого з 22 години 00 хвилин вечора до 06 години 00 хвилин ранку наступного дня;

- з`являтися за викликом до суду, прокурора та/або слідчого за першою вимогою;

- повідомляти суд, прокурора та/або слідчого про зміну місця свого проживання та/або праці;

- не залишати без дозволу слідчого, прокурора та/або слідчого судді межі м. Києва;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Строк дії ухвали встановити до 14 березня 2019 року включно.

Роз`яснити підозрюваному наступне: згідно ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1