Справа № 761/1677/19
Провадження № 1-кс/761/1602/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника ТзОВ «НТК» ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу представника ТзОВ «НТК» - адвоката ОСОБА_4 на постанову слідчого про відмову у визнанні потерпілим та про зобов`язання вчинити дії

в с т а н о в и в :
представник ТзОВ «НТК» - адвокат ОСОБА_4 звернувся із скаргою до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва на постанову старшого слідчого з особливо важливих справ першого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у м. Києві ОСОБА_5 від 07.12.2018 року про відмову у визнанні потерпілим.

В обґрунтування скарги зазначає, що 04.05.2018 року керівником ТзОВ «НТК» - ОСОБА_6 подано до слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у м. Києві заяву про вчинення кримінального правопорушення. За результатами розгляду клопотання слідчим 07.12.2018 року винесено постанову про відмову у визнанні ТзОВ «НТК» потерпілим у кримінальному провадженні, оскільки представником не додано до клопотання матеріалів, які б свідчили про завдання ТзОВ «НТК» майнової шкоди. Вважає постанову протиправною, оскільки слідчим зроблено безпідставний висновок про наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що ТзОВ «НТК» не було завдано шкоди, а тому просить її скасувати.

В судовому засіданні представник ТзОВ «НТК» вимоги скарги підтримав, просить таку задовольнити, надав пояснення аналогічні її доводам.

Слідчий в судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про день, час та місце розгляду скарги.

Неявка слідчого не перешкоджає розгляду скарги, відтак, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд скарги за відсутності слідчого.

Заслухавши думку предствника, ознайомившись із доводами скарги та долученими до неї документи, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Процесуальним законом не передбачено винесення окремої постанови та/або ухвали про визнання особи потерпілою у кримінальному провадженні.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 55 КПК України, за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Таким чином, у визнанні особи потерпілою може бути відмовлено лише після ретельної перевірки доводів особи, що подала заяву про визнання її потерпілою та за очевидних та достатніх підстав, передбачених ч. 5 ст. 55 КПК України.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчим управлінням фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000114 від 12.09.2018 року.

Згідно фабули провадження, таке внесено до реєстру за заявою директора ТзОВ «НТК» ОСОБА_6 , та стосуються ймовірного вчинення дій, які завдали матеріальної шкоди у сумі 1 049 007,29 грн.

Як вбачається із оскаржуваної постанови від 07.12.2018 року, слідчим відмовлено у визнанні ТзОВ «НТК» потерпілим, оскільки представником не додано до клопотання матеріалів, які б свідчили про завдання ТзОВ «НТК» майнової шкоди.

Однак, такий висновок є передчасним, оскільки процесуальне законодавство не покладає на заявника та/або потерпілого обов`язку доводи розмір завданої шкоди чи сам факт її завдання, натомість саме орган досудового розслідування повинен встановити ці обставини, і лише у випадку встановлення очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, винести постанову про відмову у визнанні особи потерпілою.

За викладених обставин, слідчий суддя не може констатувати наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що ТзОВ «НТК» не було завдано шкоди внаслідок ймовірного кримінального правопорушення, а тому визнати оскаржувану постанову слідчого належним чином мотивованою та обґрунтованою не видається можливим.

З врахуванням наведеного, скарга є підставною та підлягає до задоволення, а оскаржувана постанова відповідно скасуванню.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. 2, 7-9, 55, 220, 303, 306, 307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :
скаргу представника ТзОВ «НТК» - адвоката ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого з особливо важливих справ першого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у м. Києві ОСОБА_5 від 07.12.2018 року про відмову у визнанні потерпілим - задовольнити.

Постанову старшого слідчого з особливо важливих справ першого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у м. Києві ОСОБА_5 від 07.12.2018 року про відмову у визнанні ТзОВ «НТК» потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000114 від 12.09.2018 року - скасувати та зобов`язати слідчого розглянути клопотання представника ТзОВ «НТК» від 15.11.2018 року.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1