Провадження №1-кс/760/176/19

УхВАЛА
і м е н е м У к р а ї н и

14 січня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 12.02.2018 року в рамках кримінального провадження № 00000319, -

ВСТАНОВИВ:

Адвоката ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_4 звернулась до суду зі клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 12.02.2018 року в рамках кримінального провадження № 00000319.
Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав до суду клопотання в якому просив залишити клопотання без розгляду.

Слідчий в судове засідання не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений.

У відповідності до положень ст. 174 КПК України підозрюваному, обвинуваченому, їх захиснику, законному представнику, іншому власнику або володільцю майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, гарантується право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо: відпали підстави його застосування; арешт було накладено необґрунтовано.

Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом.

Враховуючи те, що адвокат ОСОБА_3 , просив залишити скаргу без розгляду, слідчий суддя вважає за необхідне залишити скаргу адвоката ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 12.02.2018 року в рамках кримінального провадження № 00000319 - без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 9, 26, 174 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 12.02.2018 року в рамках кримінального провадження № 00000319 залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1