Справа № 373/747/19
УХВАЛА

10 травня 2019 року Слідчий суддя Переяслав - Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність керівника органу досудового розслідування Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив :
08.05.2019 до суду надійшла вищевказана скарга ОСОБА_2 , в якій вона повідомляє, що 17 липня 2018 року нею була подана заява до Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області про вчинення кримінального правопорушення за ознаками шахрайства громадянкою ОСОБА_3 , яка подала до виконкому Переяслав-Хмельницької міської ради заяву про надання їй, як працівнику міської ради, службового житла у виді двох кімнат в гуртожитку, приховавши факт наявності у неї на праві приватної власності житлової площі у двох квартирах в м. Переяслав-Хмельницькому. У цій заяві вона також повідомляла про вчинення працівниками відділу комунального майна Переяслав-Хмельницької міської ради кримінального правопорушення за ознаками зловживання службовим становищем в інтересах ОСОБА_3 , що виявилось у не знятті її з черги на житло у звязку з тим, що насправді вона не потребує поліпшення житлових умов. ОСОБА_2 вказує, що внаслідок таких неправомірних дій вищевказаних осіб у березні 2018 року з обороту комунального майна вибуло дві кімнати в гуртожитку по АДРЕСА_1 (кімнати № 102 та АДРЕСА_2 , які у незаконний спосіб були надані гр. ОСОБА_3 та одному з членів її родини.
Посилаючись на те, що 17.07.2018 її заява була зареєстрована черговим Переяслав-Хмельницького відділу поліції в журналі обліку заяв і повідомлень і в той день у поліції вона під підпис була попереджена про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення злочину ( ст. 383 КК України), однак до ЄРДР відомості за її заявою у строки визначенім ч.1 ст. 214 КПК України внесені не були, ОСОБА_2 у своїй скарзі просить зобов`язати керівника органу досудового розслідування Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 17.07.2018 та розпочати досудове розслідування.
Відповідно до положень ст. 39 КПК України керівник органу досудового розслідування організовує досудове розслідування, визначає слідчого (слідчих), який здійснюватиме досудове розслідування, а також самостійно здійснює досудове розслідування, користуючись при цьому повноваженнями слідчого, вживає заходи щодо усунення порушень вимог законодавства у випадках їх допущення слідчим.

За правилами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, визначений керівником органу досудового невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно до вимог ст. 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні іншихпроцесуальних дій, які він зобов`язаний вчинитиу визначений цим Кодексом строк.

За правилами ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Отже, у випадку не вчинення посадовою особою органу досудового розслідування відповідної процесуальної дії у встановлені законом строки у заявника виникає право оскаржити таку бездіяльність, подавши до суду скаргу протягом десяти днів від дня, коли відповідна процесуальна дія мала бути вчинена.

Обчислення десятиденного строку звернення зі скаргою та такий вид бездіяльності, як невнесення відомостей до ЄРДР, з урахуванням положень ч. 1 ст. 214 КПК України та ч. 5 ст. 115 КПК України, починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24 -годинного строку для реєстрації відомостей.

З урахуванням того, що заява громадянкою ОСОБА_2 була подана 17.07.2018, відомості до ЄРДР мали бути внесені 18.07.2018, а витяг з ЄРДР заявник мала право отримати не підзніше 19.07.2018 (24 год. - строк внесення відомостей + 24 год. строк для надання витягу).

Заява про вчинення кримінального правопорушення подана ОСОБА_2 до відділу поліції та зареєстрована там 17 липня 2018 року. Скарга до суду подана 08 травня 2019 року, тобто з пропуском десятиденного строку, встановленого ч.1 ст. 304 КПК України, а саме: через дев`ять місяців і дев`ять днів від дня подачі заяви.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, повинен бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Як свідчить позиція ЄСПЛ у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу до суду, в тому розумінні, що особі забезпечується можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави відсутні правові чи практичні перешкоди для реалізації цього права.

Водночас, право на доступ до правосуддя не є абсолютним з точки зору його практичного забезпечення.

У справі «Голдер проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зазначив, що вказане право в силу своєї природи вимагає державного регулювання (яке може змінюватися залежно від місця та часу, з урахуванням потреб і ресурсів як суспільства, так і конкретних осіб). Разом з тим, таке врегулювання не повинно завдавати шкоди змісту цього права та конкурувати з іншими правами, встановленими Конвенцією.

Під такими законними обмеженнями ЄСПЛ розглядає, в тому числі, і передбачені законом строки звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання іншого, не менш важливого принципу верховенства права, а точніше, одного з його елементів принципу правової визначеності.

Одним із механізмів забезпечення реалізації гарантованого Конвенцією права особи на доступ до правосуддя, з урахуванням принципу правової визначеності, є поновлення судом пропущеного з поважних причин строку на звернення до суду.

За правилами п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

Пропустивши встановлених законом процесуальний строк на оскарження бездіяльності органу досудового розслідування, ОСОБА_2 не подає заяви про поновлення цього строку та не порушує це питання у скарзі. Зі змісту скарги також не вбачається поважних причин пропуску відповідного процесуального строку на оскарження бездіяльності по невнесенню відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За таких обставин, вважаю, що скарга ОСОБА_2 підлягає поверненню відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України.

При цьому, слід зауважити, що таке повернення не порушує права особи на доступ до правосуддя, оскільки повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність керівника органу досудового розслідування Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області повернути заявнику.

Повернення скарги не позбавляє заявника права повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України, а також повторного звернення до правоохоронного органу з заявою повідомленням про злочин.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1