"03" квітня 2019 р. Справа № 363/4676/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2019 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

встановив:

03 квітня 2019 року в провадження слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 21.08.2014 року у справі № 757/24025/14-к.

Розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Разом з тим, як згаданою нормою кримінального процесуального закону, так і іншими процесуальними нормами, не врегульовано питання щодо підсудності клопотань про скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України.

У зв`язку з такою прогалиною в законодавстві Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ надав роз`яснення, що містяться в п. 1 постанови № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», згідно з якими, за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Таким чином, з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України слід звертатися до суду, що наклав арешт.

У той же час, адвокатом ОСОБА_2 подано клопотання в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна до слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області, тоді як арешт у кримінальному провадженні № 0000226 від 04.06.2013 року накладено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 21.08.2014 року.

Доказів того, що орган досудового розслідування знаходиться на території Вишгородського районного суду Київської області, до матеріалів клопотання не долучено.

Враховуючи наведене, клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна підлягає розгляду слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва.

З огляду на зазначене вище, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання повернути.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1