Справа № 200/7288/18
Провадження№1-кс/200/4877/18
У Х В А Л А

Іменем України

23 квітня 2018 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000689 від 05.0.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.286 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И Л А:

19.04.2018 слідчий СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Криворізької місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 , про накладення арешту на автомобіль «АЗЛК», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 05.04.2018 року в світлий час доби приблизно о 20 годині 15 хвилин, по сухому асфальтобетонному покриттю проїзної частини мкр. 5 Зарічний з боку вул. Ватутіна в напрямку об`їзної дороги в Покровському районі міста Кривого Рогу рухався автомобіль «Skoda superb», реєстраційний номер № НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який виїжджаючи на не регульоване, не рівнозначне перехрестя, перед яким за напрямком його руху встановлений дорожній знак 2.1. «Дати дорогу», не надав переваги у в русі та допустив зіткнення з автомобілем «АЗЛК», реєстраційний номер НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався по проїзній частині вул. Електрозаводська з боку с. Новопілля в напрямку вул. Десантна, на якій перед перехрестям встановлений знак «Головна дорога». Після зіткнення автомобіль ««Skoda superb», реєстраційний номер № НОМЕР_2 виїхав за межі краю проїзної частини та здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який отримав тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому тазостегнового суглобу, госпіталізований до відділення політравми 2-ї міської лікарні та пішохода ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який отримав тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому правої гомілки, госпіталізований до відділення політравмц 2 міської лікарні.

Автомобіль «АЗЛК», реєстраційний номер НОМЕР_1 належить ОСОБА_5 .

Вказаний автомобіль було вилучено під час огляду місця пригоди 04.04.2018 року та поміщено на зберігання до Покровського відділення Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області. 05.04.2018 року вказаний автомобіль визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що автомобіль є речовим доказом, у зв`язку із чим, в ході проведення досудового розслідування та судового провадження може виникнути необхідність у проведенні судових експертиз, слідчого експерименту, чи іншої слідчої дії, використання даного рухомого майна, його ремонт, відчуження можуть приховати сліди кримінального правопорушення, які маються на автомобілі.

В судове засідання слідчий та ОСОБА_5 не з`явились, причини неявки суду не відомі, заяви про розгляд клопотання у їх відсутність до суду не надходили.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.172 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Оскільки майно, на яке просить накласти арешт слідчий, не є знаряддям вчинення злочину, оскільки механізм ДТП перебуває у прямому причинному зв`язку з діями іншого учасника ДТП ОСОБА_6 , який керував іншим транспортним засобом Skoda superb», реєстраційний номер № НОМЕР_2 , не вважаю доцільним таке втручання у право власності ОСОБА_5 , яка будучи потерпілою від кримінального провадження не зацікавлена в приховуванні слідів злочину, у зв`язку з чим ,в клопотанні слідчого слід відмовити.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173 КПК України, -

У Х В А Л И Л А:

В клопотанні слідчого СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000689 від 05.0.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.286 КК України, про арешт майна відмовити.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляцію безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти діб з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1