Справа № 703/995/18
УХВАЛА
10 жовтня 2018 року слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в залі суду в м. Сміла клопотання слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,-
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мельниківка Смілянського району Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК,
встановив:

Слідчий Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 внесла погоджене з прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , який підозрюється в тому, що він 5 квітня 2018 року, близько 01 години 00 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння в приміщенні більярдного клубу «ЦК партії» по вул. Кармелюка в м. Сміла Черкаської області на ґрунті виниклих неприязних відносин з ОСОБА_7 почав сварку під час якої ОСОБА_6 з метою заподіяння тілесних ушкоджень умисно наніс один удар рукою в голову ОСОБА_7 заподіявши йому тілесне ушкодження, що відноситься до категорії легких. Після цього ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , вийшовши із вказаного клубу на вулицю, продовжили сварку під час якої ОСОБА_6 з метою заподіяння тілесних ушкоджень умисно наніс один удар предметом, схожим на ніж, заподіявши останньому тілесні ушкодження, що відносяться до категорії тяжких.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та пояснили, що на даному етапі слідства зібрано достатньо доказів для обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні відповідного кримінального правопорушення. Окрім того, з огляду на те, що підозрюваний вчинив злочин перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та на існування ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні, впливати на свідків та потерпілого, продовжувати злочинну діяльність, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином просили обрати відносно нього запобіжний захід саме тримання під вартою. Крім того, слідчим в судовому засіданні зазначено, що підозра ОСОБА_6 вручена 10 жовтня 2018 року, а доказів на підтвердження отримання підозрюваним викликів до правоохоронних органів у слідства немає. Зазначила також, що підозрюваний знав про кримінальне провадження відносно нього, оскільки під час проведення досудового слідства у нього відбиралися пояснення та зразки для проведення експертиз.
Підозрюваний в судовому засіданні пояснив, що знав про подію, яка трапилася 5 квітня 2018 року, проте свою вину у кримінальному правопорушенні не визнає. Вказав, що 25 травня 2018 року він виїхав за межі України до Польщі, слідчому надавав пояснення, стосовно бійки, яка трапилася, однак, будь-яких відомостей, стосовно того, що він є підозрюваним не мав.
Захисник підозрюваного заперечував проти обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його підзахисному, посилаючись на те, що слідчим не наведено у клопотанні наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Окрім того, захисник зазначив, що підозра була складена 27 червня 2018 року, а ОСОБА_6 оголошено в розшук лише через місяць після цього, за цей період слідчим не вчинено ніяких заходів стосовно повідомлення його підзахисного про наявність підозри, а посилання останньої на те, що підозра направлялася поштовим повідомленням не знаходить свого підтвердження, оскільки відомості про вручення такої ОСОБА_6 відсутні. Вказав також, що слідчим не було проведено ніяких перевірок на предмет перетинання підозрюваним кордону, в матеріалах справи відсутні відомості стосовно проведення такої. Вважає, що на даному етапі слідство не проведено належним чином, а тому з огляду на вищевикладене просив обрати відносно його підзахисного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Суд, заслухавши пояснення слідчого, прокурора, підозрюваного та захисника підозрюваного, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання вважає, що таке до задоволення не підлягає, виходячи із наступного.
Відповідно до вимог ст.ст.177, 178, 183, 194, 200 КПК України та п. «е» ч.1 ст.5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод міра запобіжного заходу у вигляді взяття під варту обирається підозрюваному, обвинуваченому судом при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином, а також вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Відповідно до ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожному заарештованому чи затриманому має бути невідкладно повідомлено про мотиви арешту чи затримання. Кожний затриманий має право у будь-який час оскаржити в суді своє затримання.
Згідно з ст.177 КПК України метою та підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам перерахованим у відповідній статті.
Відповідно до вимог ст.183 КПК України та п.п.3.5 п.3 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 7 лютого 2014 року тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом та покладає на прокурора обов`язок доведення, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти, ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування у відповідності до ст.177-178 КПК України не наведено достатнього обґрунтування ризиків зазначених слідчим у клопотанні. Посилання прокурора та слідчого на те, що підозрюваний був оголошений в розшук оскільки переховувався від органів досудового розслідування не знайшло свого підтвердження у ході розгляду клопотання, оскільки, такими не доведено в судовому засіданні про наявність доказів на підтвердження вручення підозрюваному повідомлення про підозру, про отримання ним викликів, що зумовлювали необхідність явки до слідчого або ж встановлених у відношенні нього заборон щодо перетинання кордону та доведення такої інформації до його відома. За таких обставин, відсутність зазначених доказів спростовує ймовірність існування ризику щодо оголошення підозрюваного в розшук та як наслідок ухилення його від явки до органу досудового розслідування.
Відповідно до п.4 ч.1 ст. 178 КПК України під час обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, включаючи міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців.
В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний проживає з батьками, що вказує на наявність міцних соціальних зв`язків, має постійне місце реєстрації та проживання.
Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбаченихстаттею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Оскільки в порушення вимог чинного законодавства слідчим та прокурором недоведено наявність існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, як і неможливість обрання більш м`якого запобіжного заходу, за таких обставин, слідчий суддя вважає клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необґрунтованим та таким, що до задоволення не підлягає.
Разом з тим, домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Згідно з ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Оцінюючи в сукупності надані докази, слідчий суддя вважає за доцільне обрати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, при цьому слідчий суддя враховує, що підозрюваний має постійне місце проживання, а тому саме такий вид запобіжного заходу, буде його стимулювати до дотримання належної процесуальної поведінки під час розслідування вказаного кримінального провадження.
Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного додаткові обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 177-178, 183, 208, 276, 278, 309, 372, 395 КПК України, Узагальненням судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 7 лютого 2014 року, -
У задоволенні клопотання слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 - відмовити.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мельниківка Смілянського району Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , такі обов`язки:
1) не відлучатися з м. Сміла Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора та суду;
2) перебувати за місцем свого проживання АДРЕСА_1 в період доби з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин, відлучатися з вищевказаної адреси лише з дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
3) прибувати до слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, прокурора та суду за першою вимогою;
4) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.
Виконання ухвали доручити Смілянському ВП ГУНП в Черкаській області.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1