справа №619/3111/18
провадження №1-кс/619/1100/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2018 року Дергачівський районний суд

Харківської області

в складі:слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000221 від 14.02.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч. 3 ст. 190 КК України, за фактом внесення недостовірних відомостей до письмового договору позики та заволодіння майном шляхом обману,-

ВСТАНОВИВ:

За підписом гр. ОСОБА_5 до Дергачівського районного суду Харківської області надано документи в які внесені недостовірні відомості, на підставі яких в подальшому прийнято рішення про стягнення з гр. ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 грошових коштів у сумі 3 731 390 грн. 00 коп.

В подальшому, після отримання заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області гр. ОСОБА_5 , шляхом обману заволодів нерухомим майно гр. ОСОБА_6 квартирою АДРЕСА_1 .

Також в ході проведення досудового розслідування встановлено, що 23.06.2015 року гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно з договором купівлі продажу, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_7 , зареєстрованого в реєстрі за №840, набув право власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 .

29.03.2016 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшла позовна заява за підписом гр. ОСОБА_5 про стягнення суми боргу за договором позики з гр. ОСОБА_6 суму у розмірі 3 724 500 грн.

Відповідно до ухвали судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_8 по справі №619/1189/16-ц провадження №2/619/802/16 ухвалено рішення про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , копію якої, з метою негайного виконання, направлено до відділу державної реєстрації Дергачівської районної державної адміністрації.

30.06.2016 року, відповідно до заочного рішення судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_8 по справі №619/1189/16-ц провадження №2/619/802/116 ухвалено рішення про задоволення позовних вимог гр. ОСОБА_5 повністю та стягнення з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 боргу у сумі 3724500 грн. 00 коп та судового збору у розмірі 6890 грн. 00коп.

Отримавши заочне рішення судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_8 по справі №619/1189/16-ц провадження №2/619/802/116, ОСОБА_5 , з метою отримання права на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , достовірно знаючи про наявність виконавчого провадження у відділі Дергачівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області, та те, що торги з реалізації зазначеного вище майна не відбулися, на підставі акту про передачу майна стягувачу, тобто ОСОБА_5 , в рахунок погашення боргу, затвердженого ОСОБА_9 заступником начальника міжрайонного відділу Державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області 09.02.2017 року виявив бажання залишити за собою не продане майно квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 .

Продовжуючи свої дії, направлені на заволодіння нерухомим майном, шляхом реєстрації права власності на вказане майно квартиру АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , 14.02.2017 року отримав свідоцтво, про право власності на вказану вище квартиру, зареєстроване приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_10 , що зареєстроване в реєстрі за №398.

25.04.2017 гр. ОСОБА_5 передав гр. ОСОБА_11 у дар квартиру АДРЕСА_1 , яка, на підставі свідоцтва, виданого 14.02.2017 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_10 , реєстраційний номер 398, після чого, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_12 проведено державну реєстрацію права власності на зазначене вище нерухоме майно за гр. ОСОБА_11

03.05.2017 між гр. ОСОБА_11 та гр. ОСОБА_13 укладено договір іпотеки, відповідно до якого, гр. ОСОБА_13 передав, а гр. ОСОБА_11 прийняла у власність від гр. ОСОБА_13 грошові кошти у розмірі 272 505 грн. 60 коп., а гр. ОСОБА_13 прийняв в іпотеку нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 .

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_6 пояснив, що 23.06.2015 він став власником трикімнатної квартири АДРЕСА_2 .

У подальшому потерпілому ОСОБА_6 стало відомо, що вказана вище квартира незаконно оформлена на інших осіб, шляхом підробки документів, які були надані в Дергачівський районний суд Харківської області ОСОБА_5 (облікова карта платника податків НОМЕР_1 , місце реєстрації АДРЕСА_3 .) за наступних обставин:

ОСОБА_5 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовною заявою про стягнення з ОСОБА_6 грошової суми в розмірі 3731390,00 грн. До позовної заяви ОСОБА_5 надав підроблені документи, а саме: договір позики в розмірі 15000,00 доларів США. і розписку про отримання грошових коштів. При цьому, договір позики та інших договорів, а також розписку ОСОБА_6 не підписував, грошових коштів від ОСОБА_5 не отримував.

30.06.2016 р. районним судом Харківської області постановлена ухвала про заочне рішення про стягнення з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 3731390,00 грн. Про ухвалення заочного рішення потерпілому стало відомо тільки 12.02.2018 р., коли він отримав копію судового рішення.

14.02.2017 р., приватним нотаріусом ОСОБА_10 видане свідоцтво, яким підтверджується право власності ОСОБА_5 на майно, що представлене трикімнатною квартирою АДРЕСА_2 .

В результаті підроблених документів та введення суду в оману, ОСОБА_5 , с початку, незаконно отримав рішення суду про стягнення з ОСОБА_6 грошових коштів, а потім, в процедурі виконання судового рішення, незаконно отримав право власності на вказану вище квартиру.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, згідно з якою квартира АДРЕСА_4 на праві власності належить ОСОБА_14 .

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України зазначене вище є тимчасово вилученим майном.

При розгляді клопотання прокурор подав заяву до суду, в якій підтримав клопотання слідчого, просив не застосовувати фіксування процесу за допомогою технічного засобу.

Слідчий також надав суду заяву в якій просив задовольнити клопотання, не застосовуючи фіксування процесу за допомогою технічного засобу.

Власник вилученого майна в судове засідання не з`явився, що не є перешкодою для розгляду клопотання.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.

Як вбачається з клопотання відомості про вчинене кримінальне правопорушення старшим слідчим Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за №0000221 від 14.02.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч. 3 ст. 190 КК України, за фактом внесення недостовірних відомостей до письмового договору позики та заволодіння майном шляхом обману.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснювалося, що відповідає вимогам ст. 107 КПК України.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Дергачівського відділу поліції Головного управління Національної поліції Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000221 від 14.02.2018 року про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_4 , яка відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на праві власності належить ОСОБА_14 із забороною вчинення будь яких дій, в тому числі в рамках виконання виконавчих проваджень.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1