справа № 563/238/18
08 травня 2018 року м. Корець
в с т а н о в и в :
В судовому засіданні представник заявника клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задоволити з підстав, що викладені у клопотанні.
Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні просив розглянути вказане клопотання на розсуд суду.
Слідчий СВ Корецького ВП Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, хоча повідомлялась вчасно та належним чином. Про причини суд не повідомила. Проте її неявка в судове засідання не перешкоджає розгляду вказаного клопотання.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника заявника, прокурора, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання до задоволення не підлягає.
У відповідності до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст.170 КПК України). У випадку, передбаченому п. 1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
З матеріалів кримінального провадження видно, що майно, а саме: 44 (сорок чотири) колоди на яке ухвалою слідчого судді Корецького районного суду Рівненської області від 01 березня 2018 року було накладено арешт визнано речовими доказами.
Крім того, ухвалою Апеляційного суду Рівненської області від 02 квітня 2018 року вказана ухвала Корецького районного суду Рівненської області від 01 березня 2018 року залишена без змін, а апеляційна скарга ОСОБА_5 без задоволення.
В обґрунтування клопотання представник заявника посилається на те, що вказана лісопродукція придбана законним шляхом, накладення такого арешту порушує права законного власника та перешкоджає здійснюванню підприємницької діяльністі.
Встановлено, що ФОП ОСОБА_5 придбав вказані колоди пиловника дуба у ОСОБА_7 , який цю деревину придбав у різних лісгоспах України. В рамках кримінального провадження необхідно встановити низку обставин, зокрема, де і у кого ОСОБА_7 було придбано пиловник дуба, необхідно встановити проходження вказаної деревини.
Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Враховуючи те, що провадження по кримінальному провадженню продовжується, на даний час провадження не закрито, арешт накладено обгрунтовано і в застосуванні цього заходу не відпала потреба, то слідчий суддя вважає клопотання таким, що не підлягає до задоволення та на даний час є передчасним.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,
у х в а л и в:
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1