Номер провадження: 11-кп/785/1087/18
Номер справи місцевого суду: 494/726/17
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2018 року м. Одеса

Апеляційний суд Одеської області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю

секретаря: ОСОБА_5 ,

прокурора: ОСОБА_6 ,

обвинуваченого: ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження за апеляційними скаргами прокурорів Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на ухвалу Березівського районного суду Одеської області від 24.05.2018 року, якою залишено без задоволення клопотання представника Державного підприємства «Центр сертифікації та експертиза насіння і садивного матеріалу», задоволено клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_10 та обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000498 від 09.12.2014 року відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Березівка Одеської області, громадянина України, з вищою освітою, пенсіонера, який зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 та фактичного проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого;
обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, повернуто прокурору для усунення виявлених недоліків,-

встановив:

Відповідно до обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000498 від 09.12.2014 року, органами досудового слідства ОСОБА_7 обвинувачується у скоєнні злочину, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України.

Повертаючи обвинувальний акт прокурору для усунення недоліків, суд мотивував своє рішення тим, що у обвинувальному акту вказані анкетні відомості як потерпілого особи, яка не є юридичною особою, та відповідно до положень ч.1 ст.55 КПК України не є потерпілим, а замінити особу потерпілого у підготовчому судовому засіданні як зазначав прокурор не можливо, що суперечить положенням чинного КПК України.

Також, суд зазначив, що обвинувальний акт складений слідчим, який не мав законних повноважень, а формулювання обвинувачення є не конкретним і не зрозумілим, що порушує право обвинуваченого на належний захист.

Не погоджуючись з прийнятим районним судом рішенням, на зазначену ухвалу прокурорами Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_8 та ОСОБА_9 подані аналогічні апеляційні скарги, в яких посилаючись на необґрунтованість судового рішення, прокурори порушують питання щодо її скасування.

Крім того, апеляційні скарги прокурорів містять в собі клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження ухвали місцевого суду.

Обґрунтовують апелянти вказане клопотання тим, що не мали змоги отримати повний текст ухвали у встановлений строк та відповідно подати апеляційну скаргу.

На цих підставах прокурори просять поновити строк на апеляційне оскарження ухвали місцевого суду, скасувати оскаржуване рішення у зв`язку з істотними порушеннями закону та повернути обвинувальний акт до районного суду для призначення нового розгляду у суді першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача; прокурора, який підтримав клопотання прокурорів у повному обсязі; обвинуваченого та його захисника, які заперечували проти клопотання; вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи клопотань, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не підлягає задоволенню, за наступних підстав:

Відповідно до п. 2 ч.2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга подається на інші ухвали суду першої інстанції - протягом семи днів з дня її оголошення.
Частиною 1 статті 117 КПК України регламентовано, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, прокурори Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_8 та ОСОБА_9 були присутніми під час судового засідання в районному суді та в тому числі були присутніми під час проголошення резолютивної частини ухвали.

Водночас, будучи незгодними з прийнятим районним судом рішенням, прокурори апеляційні скарги у передбачений законом семиденний строк не подали.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку, слід розуміти неможливість особи подати апеляційну скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Посилання прокурорів як на причину неможливості внесення ними апеляційної скарги - на не отримання апелянтами повного тексту судового рішення у встановлений законом строк, апеляційний суд вважає такими, які не можуть свідчити про поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки як вбачається з матеріалів провадження, із заявою про отримання копії судового рішення прокурори звернулися до місцевого суду, після спливу строку на апеляційне оскарження ухвали місцевого суду.

Більш того, апеляційний суд вважає, що обізнаність прокурорів місцевої прокуратури як відповідальних посадових осіб та фахівців у галузі права щодо відрахування процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали з моменту її оголошення та суті прийнятого рішення, яке було викладено в резолютивній частині ухвали, надавали можливість прокурорам своєчасно подати апеляційну скаргу та вказати на незгоду з цим рішенням.

На підставі викладеного, апеляційний суд приходить до висновку про те, що прокурорами не наведено поважних причин пропуску на апеляційне оскарження ухвали районного суду, в зв`язку з чим він не підлягає поновленню, а апеляційна скарга підлягає поверненню апелянтам.

Керуючись ст. 117, 376, 395, 404, 405, 407, 419 КПК України, апеляційний суд Одеської області, -

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотань прокурорів Комінтернівської місцевої прокуратури ОСОБА_8 та ОСОБА_9 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвалу Березівського районного суду Одеської області від 24.05.2018 року та апеляційні скарги повернути апелянтам.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня його проголошення.

Судді апеляційного суду Одеської області

ОСОБА_11 ОСОБА_4 .