Справа №127/9672/18
Провадження №1-кс/127/4836/18
26 квітня 2018 року м. Вінниця
Вінницький міський суд Вінницької області
в складі:слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці клопотання заступника начальника першого відділу розслідувань кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна, -
25.04.2018 року до Вінницького міського суду Вінницької області звернувся заступник начальника першого відділу розслідувань кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна.
Так, ГУ ДФС у Вінницькій області проведено позапланову виїзну перевірку СТОВ «Урожай» з питань своєчасності, достовірності та повноти нарахування податку на додану вартість по взаємовідносинах з ТОВ «Мрія-К» (код 19491182) за період з 01.08.2017 по 31.10.2017, яка оформлена актом від 03.03.2018 №977/1413/03731891.
За наслідками вказаної перевірки встановлено факт ухилення від сплати податку на додану вартість у сумі 3 014 694 грн. внаслідок того, що ТОВ «Мрія-К» має ознаки фіктивності і господарські операції з придбання СТОВ «Урожай» зерна у ТОВ «Мрія-К» не підтверджується на предмет реального їх проведення та не можуть вважатись операціями, що дають право на податковий кредит згідно умов ст. 198.1 Податкового кодексу України.
Під час проведення перевірки встановлено, що відповідно до наданих під перевірки договорів передбачено, що ТОВ «Мрія-К» поставило в адресу СТОВ «Урожай» ячмінь, пшеницю та кукурудзу у загальній сумі 29 749 719,94 грн. у т.ч. ПДВ у сумі 4 958 289,66 грн., товар передається на з умовами DAF-Одеський морський торгівельний порт зерновий склад ТОВ «Олімпекс Купе Інтернейшнл». Договори підписані від СТОВ «Урожай» директором ОСОБА_4 , від ТОВ «Мрія-К» директором ОСОБА_5 .
У акті перевірки зазначено, що згідно довідки наданої СТОВ «Урожай» продукція придбана від ТОВ «Мрія-К» за серпень, вересень, жовтень 2017 року не реалізована покупцям і залишається на залишку.
Також перевіркою встановлено, що СТОВ «Урожай» під час перевірки не надало документів, які свідчили б про приймання-передачу придбаної сільськогосподарської продукції від ТОВ «Мрія-К» та транспортні документи, які б свідчили про доставку та передачу товару на Зерновому складі ТОВ «Олімпекс Купе Інтернейшнл», а надали для перевірки договір складського зберігання від 01.09.2016 з ТОВ «Олімпекс Купе Інтернейшнл», в той же час згідно Єдиного реєстру податкових накладних не встановлено реєстрації податкових накладних ТОВ «Олімпекс Купе Інтернейшнл», щодо надання послуг по зберіганню сільськогосподарської продукції і також відсутні у ТОВ «Мрія-К» податкові накладні щодо взаємовідносин з ТОВ «Олімпекс Купе Інтернейшнл».
Крім того, під час досудового розслідування встановлено, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05.03.2018 у справі №757/5236/18 у зв`язку з закінченням строку давності звільнено від кримінальної відповідності за вчинення злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205 КК України ОСОБА_6 засновника ТОВ «Мрія-К» у період з 24.07.2015 по 07.11.2017 (тобто, яка була засновником ТОВ «Мрія-К» у період проведення взаємовідносин з СТОВ «Урожай».
Таким чином вбачається, що невстановлені особи, у період перебування ОСОБА_4 на лікарняному з метою штучного формування податкового кредиту з ПДВ підробили первинні документи по взаємовідносинах з ТОВ «Мрія-К», зареєстрували податкові накладні, тим самим створили суму ліміту податкового кредиту на спеціальних рахунках з ПДВ, яка у подальшому може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки.
Постановою від 24.04.2018 суми ліміту податкового кредиту на спеціальних рахунках з ПДВ СТОВ «Урожай» визнанні речовими доказами у кримінальному провадженні.
Так, суми ПДВ за порядком функціонування системи електронного адміністрування обліковується як сума ліміту, на яку можливо зареєструвати податкові накладні без внесення коштів, тобто така сума фактично, на теперішній час має статус активу і відповідно є майном підприємства, а завданням арешту майна є запобігання можливості його використання, перетворення (майна).
Крім того, арешт на суму ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ СТОВ «Урожай», на яку можливо зареєструвати податкові накладні призведе до упередження спричинення збитків державі.
Належність ліміту до активів підприємств (в частині сум податкового кредиту з податку на додану вартість (отриманих податкових накладних) підтверджується також пунктами 5,12 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку №10 «Дебіторська заборгованість» (затверджене наказом Міністерства фінансів України від 08.10.1999 №237 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.10.1999 за №7258/4018), де зазначено, що дебіторська заборгованість визнається активом, якщо існує ймовірність отримання підприємством майбутніх економічних вигод та може бути достовірно визначена її сума, зокрема, дебіторська заборгованість за розрахунками з бюджетом включає переплату за податками і зборами.
Застосування вищевказаного заходу забезпечення кримінального провадження обумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки особи, які діяли від імені директора СТОВ «Урожай» ОСОБА_4 без його відома, можуть в будь-який час здійснити реєстрацію податкових накладних та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних їх відчуження іншим чином, з метою їх приховування. Даний факт унеможливлює в подальшому накладення арешту на активи, тим самим забезпечити збереження речових доказів та відшкодування спричинених державі матеріальних збитків.
З огляду на вищевикладене, з метою запобігання протиправним діям з використанням банківського рахунку та припинення злочинної діяльності зумовило звернення до суду з вказаним клопотанням.
Слідчий в судове засідання не з`явився, але на адресу суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Власник майна в судове засідання не викликався за клопотанням слідчого, оскільки він вважає, що у відповідності до ч.2 ст. 172 КПК України це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Дослідивши матеріали клопотання слідчого, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії не з`явились в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливим розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч.ч. 2,3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Так як, застосування арешту обумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки особи, які діяли від імені директора СТОВ «Урожай» ОСОБА_4 без його відома, можуть в будь-який час здійснити реєстрацію податкових накладних та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних їх відчуження іншим чином, з метою їх приховування. Даний факт унеможливлює в подальшому накладення арешту на активи, тим самим забезпечити збереження речових доказів та відшкодування спричинених державі матеріальних збитків, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на вказане майно.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 100, 131, 132, 170-172, 175 КПК України, суд,-
Клопотання заступника начальника першого відділу розслідувань кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
На ухвалу судді може бути подана апеляція протягом п`яти діб з дня її винесення до апеляційного суду Вінницької області.

Слідчий суддя: