Справа №:755/5067/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ "15" травня 2018 р.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_4 в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0003154 від 31.03.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання підозрюваному ОСОБА_5 -
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , звернулася до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання підозрюваному ОСОБА_5 , за фактами викладеними у змісті клопотання.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного:
відповідно до вимог ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування і повинно містити: короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; посилання на один або кілька ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України; виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.
До клопотання додаються: копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.
Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.
Закон встановлює чіткі вимоги до форми та змісту клопотання про обрання запобіжних заходів. Клопотання має складатися з трьох взаємопов`язаних частин: вступної, описово-мотивувальної та резолютивної, а також з додатків.
У вступній частині клопотання зазначається місцевий суд, до якого вона подається, ким подається (посада, звання, прізвище та ініціали слідчого, прокурора), в якому кримінальному провадженні (в якій кримінальній справі). Якщо клопотання подається слідчим, його вступна частина повинна містити згоду прокурора у вигляді відповідного запису, посвідченого підписом прокурора та печаткою органу прокуратури, представником якого є прокурор.
Описово-мотивувальна частина клопотання, у свою чергу, повинна мати чотири частини. Спочатку коротко описується формула (фабула) підозри, обвинувачення особи у вчиненні кримінального правопорушення в єдності її фактичних та юридичних (кримінальних матеріальних) складових, і наводяться обставини, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні цього правопорушення, з посиланням на доказові матеріали кримінального провадження, що підтверджують ці обставини. Потім робиться посилання на один або кілька ризиків, зазначених у ст. 177 КПК (ризик, що обвинувачений, підозрюваний переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду тощо), на обставини, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність такого ризику або ризиків у вигляді відповідних дій (діяльності) підозрюваного, обвинуваченого, і на доказові матеріали кримінального провадження, що підтверджують ці обставини. Далі йде обгрунтування неможливості у цій процесуальній ситуації запобігти зазначеним у клопотанні ризику чи ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Наостанок обґрунтовується необхідність покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК (прибувати до визначеної службової особи зі встановленою періодичністю, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи тощо).
У резолютивній частині вказується, який саме вид запобіжного заходу клопоче застосувати до підозрюваного, обвинуваченого слідчий, прокурор, та які конкретні процесуальні обов`язки на нього покласти. Клопотання має бути підписане слідчим, прокурором.
Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про відкликання клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 .
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, оскільки клопотання не відповідає вимогам КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 163-165, 309, КПК України,
У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 про відкликання клопотання слідчого задовольнити.

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_4 в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0003154 від 31.03.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про обрання запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання підозрюваному ОСОБА_5 повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: