справа №619/3329/18
провадження №1-кс/619/1191/18
Ухвала
Іменем України
22 серпня 2018 року м. Дергачі
Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
встановив:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.08.2018 до Дергачівського ВП надійшло повідомлення про те, що о 10год. 20хв. працівниками відділу прикордонної служби «Дергачі» ВІПС «Козача Лопань», при спробі незаконного перетину державного кордону України затримано чоловіка, який предявив паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для посвідчення своєї особи, що має ознаки підробки.
До суду надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , про арешт майна, що було вилучене в ході огляду місця події 17.08.2018, а саме: паспорт громадянина України серії « НОМЕР_1 , виданий 15.01.2008 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також свідоцтво про народження НОМЕР_2 .
В обгрутування клопотання зазначено, що відповідно до інформації, наданої начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 , 17.08.2018 о 10год. 20хв. працівниками відділу прикордонної служби відділення інспектора прикордонної служби (далі ВІПС) « ІНФОРМАЦІЯ_3 » ВПС « ІНФОРМАЦІЯ_4 », виявлено чоловіка, який поза пунктом пропуску через державний кордон України перетнув державний кордон України. Як пояснив, начальник групи ІПК ВІПС «Козача Лопань» ОСОБА_6 , 0 10год. 00хв. 17.08.2018 йому надійшло повідомлення від дільничного інспектора прикордонної служби про те, що в районі ІПЗ №1379 на напрямку Наумівка (РФ) Ветеринарне (Україна). Надалі для посвідчення своєї особи, вказаний громадянин надав паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 15.01.2008 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Надалі, в ході бесіди, вказаний чоловік повідомив працівникам прикордонної служби, що паспорт, який знаходився у нього при собі, йому не належить. Крім цього, вказана особа, надала свідоцтво про народження, видане за часів СРСР серії НОМЕР_2 . Однак, інформація зазначена у ньому вірменською мовою, що позбавляє можливості без участі перекладача встановити анкетні дані особи, на ім`я якої воно видане. Окрім цього, начальник групи ІПК ВІПС «Козача Лопань» ОСОБА_6 , пояснив, що відповідно до бази даних «Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України» інформація про перетин державного кордону України особи з паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 15.01.2008 відсутні, інформації про перетин державного кордону України громадянином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також не виявлено. 17.08.2018 під час огляду місця події було виявлено та вилучено паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 15.01.2008 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також свідоцтво про народження, видане СРСР серії НОМЕР_2 . Крім цього, у ході бесіди вказана особа представилась як ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та підтвердив пояснення, надані ОСОБА_6 . Крім цього, чоловік, який представився як ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що вказаний паспорт він придбав у 2008 році на території Російської Федерації.Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його долучення до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів, для призначення судових експертиз, здійснення їх перекладу тощо. Крім цього, у випадку підтвердження того факту, що вказаний паспорт дійсно підроблений виключає можливість його використання у майбутньому. Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.
Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити, про що надав відповідну заяву, у якій просить розглядати клопотання у його відсутність.
Згідно до ч.1 ст.172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання про арешт тимчасово вилученого майна без повідомлення підозрюваного, інших власників майна, захисника.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ст.168 КПК України факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
17.08.2018 під час огляду місця події було виявлено та вилучено паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 15.01.2008 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також свідоцтво про народження, видане СРСР серії НОМЕР_2 .
Відповідно до положень ст.ст.167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту вилученого майна, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене в ході огляду місця події від 17.08.2018, а саме: паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 15.01.2008 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також свідоцтво про народження НОМЕР_2 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1