печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із заявою і просить роз`яснити ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 14.06.2016 р., а саме: Чи задоволено заяву адвоката ОСОБА_4 про встановлення строку проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 р.; Якщо заяву адвоката ОСОБА_4 про встановлення строку проведення досудового розслідування задоволено то, який встановлено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 р., тобто проміжок часу, у межах якого орган досудового розслідування - Генератьна прокуратура України зобов`язана вжити дієвих заходів, в тому числі, але не виключно, шляхом вчинення процесуальних дій, для проведення досудового розслідування у розумні строки; Що слід розуміти під застосуванням терміну розумних строків, зокрема момент їх закінчення у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 р.

У поданій заяві ОСОБА_3 вказує на те, що 14.06.2016 р. слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за заявою адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_3 , про встановлення строку проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 р., постановлено ухвалу, якою зобов`язано орган досудового розслідування - Генеральну прокуратуру України у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015р. , вжити дієвих заходів, в тому числі, але не виключно, шляхом вчинення процесуальних дій, для проведення досудового розслідування у розумні строки.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Зі змісту резолютивної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 14.06.2015р. заявнику не зрозуміло чи задоволено заяву адвоката ОСОБА_4 про встановлення строку проведення досудового розслідування, і якщо задоволено то, який встановлений строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 р., тобто проміжок часу, у межах якого орган досудового розслідування - Генеральна прокуратура України зобов`язана вжити дієвих заходів, в тому числі, але не виключно, шляхом вчинення процесуальних дій, для проведення досудового розслідування у розумні строки.

Крім того, зі змісту резолютивної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 14.06.2016 р. заявнику не зрозуміло застосований термін розумних строків, зокрема, момент їх закінчення.

Вивчивши матеріали справи, слід дійти наступного висновку.

Адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із заявою і просить для проведення процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеного 12.07.2015р. до ЄРДР №0001422, встановити строк досудового розслідування до двох місяців з дати постановлення ухвали.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14 червня 2016 року було зобов`язано орган досудового розслідування Генеральну прокуратуру України у кримінальному провадженні №0001422 від 12 липня 2015 року, вжити дієвих заходів, в тому числі але не виключно шляхом вчинення процесуальних дій, для проведення досудового розслідування у розумні строки.

Зокрема слідчий суддя виходив з наступного.

Згідно ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Згідно ст. 40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Згідно ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Згідно ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Згідно ст. 219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено:1) протягом одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку;2) протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати:1) двох місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку;2) шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості;3) дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Системний аналіз ч. 5 ст. 28 та ч. 1 ст. 283 КІІК України дозволяє дійти до висновку, що не залежно від пред`явлення, підозри, особа відносно якої проводиться кримінальне провадження має право на найкоротший строк розгляду справи в суді або її закриття на стадії досудового розслідування.

Під час розгляду заяви було встановлено, що 12 липня 2015 року до ЄРДР були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч3 ст.190 КК України, зокрема в ході досудового розслідування кримінального провадження №0001288 виявлено обставини, які можуть свідчити про набуття заступником прокурора Київської області ОСОБА_3 , у власність активів у значному розмірі, та придбання прав на майно, зокрема земельні ділянки, шляхом обману.

Підозрюваних осіб у даному кримінальному провадженні не має.

За приписами ст. 63 Конституції України та ст. 17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Підозра, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Статтею 68 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

У відповідності до принципів і засад, гарантованих ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 8 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Для розуміння поняття найкоротших, розумних строків досудового розслідування слід керуватися ст.6 Європейської конвенції з прав людини (Право на справедливий суд) та практикою Європейського суду з прав людини.

При цьому, практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) тлумачить норму ст.6 Конвенції достатньо поширювальною і «розумні строки» розгляду справи починають відліковуватись від дати обвинувачення чи моменту, коли стало відомо, що органи державної влади сприймають особу як підозрюваного, навіть якщо офіційного повідомлення про підозру не було.

Поняття «обвинувачення» також трактується достатньо широко: як «офіційне повідомлення, виходить від компетентного державного органу та містить вказівку на вчинення кримінально-караного правопорушення». Це може бути і арешт, і початок слідства, коли особу притягують як підозрювану, і повідомлення про кримінальне переслідування.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 не є особою, якій повідомлено про підозру, проте із фабули кримінального провадження вбачається, що відносно цієї особи орган досудового розслідування має намір здійснити переслідування у кримінальному порядку, слідчим суддею було визнано не достатнім обґрунтування щодо можливості встановлення у даному кримінальному провадження строків відповідно до ст. 28 КПК України, при цьому було визнано достатнім зобов`язати орган досудового розслідування вчинити дії спрямовані на реалізацію особи, яка звернулась до слідчого судді своїх прав у порядку визначеному КПК України. В цьому випадку орган досудового розслідування має вчинити такі дій які забезпечать стороні захисту використання наданих прав у розумні строки , або ж виключать необхідність у їх здійсненні.

Ухвалою слідчого судді від 04 липня 2016 року було роз`яснено ухвалу слідчого судді від 14 червня 2016 року , що в частині строків вжиття дієвих заходів таким чином, що вказані строки не можуть перевищувати більше двох місяців з часу отримання копії ухвали слідчого судді для виконання.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 09 серпня 2016 року ухвалу слідчого судді від 04 липня 2016 скасовано, та призначено новий розгляд данного питання. При цьому в ухвалі Апеляційного суду м. Києва вказується на те, що слідчий суддя роз`яснюючи рішення, фактично змінив зміст самого рішення від 14 червня 2016 року, встановивши строки досудового розслідування у кримінальному провадженні, де ОСОБА_3 не повідомлено про підозру.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 07 грудня 2016 року в роз`ясненні ухвали слідчого судді від 14 червня 2016 року було відмовлено, з підстав неможливості роз`яснення судового рішення іншим суддею, ніж тим, який ухвалив рішення. Проте ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 10 січня 2017 року вказана ухвала скасована, та призначено новий розгляд.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 08.06.2017 відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення судді ОСОБА_1 від 14.06.2016. Проте ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 06.09.2017 вказана ухвала слідчого судді скасована, та призначено новий розгляд заяви.

03.11.2017 вирішення заяви передано раніше визначеному складу суду, а саме судді ОСОБА_1 .

15.02.2018 слідчому судді ОСОБА_1 надійшли письмові заперчення Генеральної прокуратури України наступного змісту. Відділом досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених прокурорами та працівниками органів прокуратури слідчого управління Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 за ч. 3 ст. 190 КК України. 14.06.2016 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/22672/16-к за результатами розгляду заяви адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 , прийнято рішення про зобов`язання органу досудового розслідування - Генеральну прокуратуру України у кримінальному провадженні №0001422 від 12.07.2015 зач. 3 ст. 190 КК України вжити дієвих заходів, в тому числі, але не виключно шляхом вчинення процесуальних дій, для проведення досудового розслідування у розумні строки. ОСОБА_3 подано заяву про роз`яснення зазначеної ухвали слідчого судді. Слідчий вважає, що зазначена заява ОСОБА_3 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, згідно глави 26 Кримінального процесуального кодексу України "Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування", безпосереднє оскарження недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування здійснюється відповідно до вимог ст. 308 КПК України.

При цьому, згідно частини 1 ст. 308 КПК України підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування. Зазначеною нормою Закону; який був чинним на час звернення ОСОБА_3 до суду із вказаною заявою, визначено вичерпний перелік суб`єктів, які мають право на оскарження недотримання розумних строків, а саме: підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, а також процесуальний порядок оскарження - прокурору вищого рівня.

У кримінальному провадженні № 0001422 жодній особі не повідомлялось про підозру, заявник ОСОБА_3 є свідком в зазначеному кримінальному провадженні, а тому відповідно до вимог ст. ст. 65, 66 КПК України він не наділений правом оскарження недотримання розумних строків.

Водночас, звертає увагу суду на наступне. Відповідно до частини 2 ст. 28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Стаття 219 Кримінального процесуального кодексу України містить імперативну норму щодо початку обрахування строків досудового розслідування, а саме - з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Як зазначалось вище, у кримінальному провадженні №0001422 жодній особі не повідомлялось про підозру.

Окрім цього, відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Вважає, що зміст ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/22672/16-к від 14.06.2016 є зрозумілим, а тому будь-яких роз`яснень не потребує.

На даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 за ч. 3 ст. 190 КК України триває, вживаються дієві заходи для його завершення та прийняття законного кінцевого процесуального рішення. Закінчити досудове розслідування у більш стислі строки не представляється можливим у зв`язку з необхідністю проведення значного обсягу слідчих дій.

Таким чином, враховуючи наведене, просить суд відмовити у задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 щодо надання роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 14.06.2016 у справі № 75 7/22672/16-к.

В свою чергу 16.03.2018 на адресу слідчого судді ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення адвоката ОСОБА_4 наступного змісту. 14.06.2016 р. слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за заявою адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_3 , про встановлення строку проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 р., постановлено ухвалу, якою зобов`язано орган досудового розслідування - Генеральну прокуратуру України у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 р., вжити дієвих заходів, в тому числі, але не виключно, шляхом вчинення процесуальних дій, для проведення досудового розслідування у розумні строки.

На сьогоднішній день з дати постановлений зазначеної ухвали пройшов один рік і дев`ять місяців, а з дати внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань майже три роки.

Так, п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться розумність строків.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Частиною 3 ст. 28 КПК України визначено, що критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є:

1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій. необхідних для здійснення досудового розслідування тощо;

2) поведінка учасників кримінального провадження:

3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Відповідно до ч. 5 ст. 28 КПК України, кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 КПК України, процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов 'язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 115 КПК України, строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію.

Абзацом 1. 2 ч. 1 ст. 219 КПК України (в редакції від 15.03.2018 р.). строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань бо дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить:

1) шість місяців -у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку;

2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості;

3) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Пунктом 4 параграфу 2 розділу VII Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 р. № 2147-УІН передбачено, що зазначена редакції ст. 219 КПК України не має зворотної дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін, однак це суперечить Конституції України та загальним засадам кримінального провадження.

Так, відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом 'якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КПК України, процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Хоча зміни до КПК України не встановлюють відповідальність осіб, а лише визначають порядок кримінального провадження, однак підлягають застосуванню оскільки, зворотна дія у часі передбачає можливість вчинення процесуальних дій і прийняття рішень за новими положеннями, які є більш сприятливими для захисту прав людини, а отже підлягають застосуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Зі змісту резолютивної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 14.06.2016 р. не зрозуміло чи задоволено заяву адвоката ОСОБА_4 про встановлення строку проведення досудового розслідування, і якщо задоволено то, який встановлений строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 р., тобто проміжок часу, у межах якого орган досудового розслідування - Генеральна прокуратура України зобов`язана вжити дієвих заходів, в тому числі, але не виключно, шляхом вчинення процесуальних дій, для проведення досудового розслідування у розумні строки.

Крім того, зі змісту резолютивної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 14.06.2016 р. не зрозуміло застосований термін розумних строків, зокрема, момент їх закінчення.

Окремо, адвокат звертає увагу, що у заяві адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_3 , про встановлення строку проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001422 від 12.07.2015 р.. містилось прохання про встановлення для проведення процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування у кримінальному проваджені, внесеного 12.07.2015 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001422, строк досудового розслідування до двох місяців з дати постановлення ухвали.

Вирішуючи подану заяву слідчий суддя виходить з наступного.

В ухвалі від 14 червня 2016 року слідчий суддя зазначив про те, що ОСОБА_3 не є особою, якій повідомлено про підозру у розумінні положень ч1 ст.42 КПК України, проте є особою відносно якої орган досудового розслідування має намір здійснити переслідування, що згідно практики ЄСПЛ впливає на оцінку тривалості досудового розслідування. Проте слідчий суддя зазначив про неможливість встановлення у даному кримінальному провадженні строків у відповідності до ст.28 КПК України за клопотанням особи, яка не є стороною кримінального провадження.

Згідно ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Отже під час розгляду поданого клопотання слідчий суддя виходив із встановлених обставин та відповідних норм чинного законодавства. При цьому слідчим суддею не було встановлено розумних строків у розумінні положень ст.28 КПК України (в редакції на час розгляду клопотання).

Слід зазначити про те, що Законом № 2213-VIII від 16.11.2017, до КПК України були внесені зміни, зокрема ст. 3 доповнена пунктом 16-1) інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, - особа, стосовно якої (в тому числі щодо її майна) здійснюються процесуальні дії, визначені цим Кодексом; а частина шоста ст.28 КПК України викладена у новій редакції, зокрема: «Підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом».

В свою чергу вказані положення кримінального процесуального законодавства надають можливості особі права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, , а саме особі, стосовно якої (в тому числі щодо її майна) здійснюються процесуальні дії, визначені цим Кодексом на реалізацію наданих їй прав, визначених ст. 28 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.380 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

роз`яснити ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14 червня 2016 року постановлену за наслідками розгляду заяви адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про встановлення строку проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001422 від 12 липня 2015 року, таким чином, що строки проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001422 та строки вчинення процесуальних дій у ньому не встановлювались.

Ухвала слідчого судді в порядку ст.309 КПК України оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1