Справа № 401/2433/18
Провадження № 1-кс/401/726/18
У Х В А Л А
19 вересня 2018 року місто Світловодськ
Слідчий суддя Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Світловодського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , слідчого СВ Онуфріївського ВП Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в Світловодському міськрайонному суді Кіровоградської області клопотання слідчого СВ Онуфріївського ВП Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
19 вересня 2018 року слідчий Онуфріївського ВП Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 .
Зі змісту клопотання вбачається, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч. 2 ст. 292 КК України за ознаками умисного пошкодження магістрального нафтопроводу, що призвело до порушення його нормальної роботи, здійсненому за попередньою змовою групою осіб, та ч. 3 ст. 185 КК України за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжки), вчиненої за попередньою змовою групою осіб, що завдала значної шкоди потерпілому, за наступних обставин.
Досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно в травні 2018 року ОСОБА_6 за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , шляхом пошкодження належного Акціонерному товариству «Укртранснафта» магістрального нафтопроводу «Кременчук-Херсон» , розташованого на околиці с. Зибкове Онуфріївського району Кіровоградської області, незаконно втрутилися в роботу технологічного обладнання, що призвело до порушення нормальної роботи вказаного нафтопроводу «Кременчук-Херсон» та для подальшого викрадення з нього сирої нафти.
В період часу з кінця червня 2018 року по 17 вересня 2018 року за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , перебуваючи в дворі домоволодіння по АДРЕСА_3 , шляхом пошкодження належного Акціонерному товариству «Укртранснафта» магістрального нафтопроводу «Кременчук-Херсон», здійснили крадіжку належної Акціонерному товариству «Укртранснафта» сирої нафти із вказаного магістрального нафтопроводу, чим спричинили Акціонерному товариству «Укртранснафта» значну матеріальну шкоду.
Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, продовжувати свою злочинну діяльність шляхом вчинення інших кримінальних правопорушень, знищити, сховати або спотворити речі, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, тобто мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Беручи до уваги вище викладене та те, що підозрюваний ОСОБА_6 , вчинив умисні тяжкі злочини на території Онуфріївського району Кіровоградської області, тобто в іншому регіоні не за місцем свого проживання, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків на території за місцем проведення досудового розслідування, та не маючи постійного місця проживання, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду у зв`язку з чим йому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання з наведених в ньому підстав.
Прокурор клопотання підтримала, стверджує, що зазначені у клопотанні ризики є реальними і більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного. Зазначає, що розмір застави, який має суд визначити підозрюваному при обранні йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, повинен становити 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки злочини, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 є тяжкими. Крім того, на даний час в межах проведення досудового розслідування проводиться ряд експертиз та визначається розмір матеріальної шкоди, що заподіяна вчиненими злочинами , який очевидно є доволі значним. Стверджує, що оскільки вчинення вказаних злочинів потребує спеціальної підготовки , є підстави вважати, що до вчинення злочинів мають причетність і інші особи , а також є свідки , особи яких наразі встановлюються, відтак перебування підозрюваного на волі несе ризики перешкоджання результативного проведення необхідних для цього дій.
Підозрюваний свою причетність до злочинів, у вчиненні яких він підозрюється, заперечує. Вказує, що прибув у будинок АДРЕСА_3 ввечері 16 вересня 2018 року з метою найнятися на роботу по будівництву будинку. Відношення до подій, які там відбувалися, не має. Просить відмовити в задоволенні клопотання слідчого та запевняє суд, що буде з`являтися до органу досудового розслідування за першою вимогою.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував. Звертає увагу суду, що доказів причетності його підзахисного до злочинів немає, наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України не доведена.
Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку прокурора, слідчого, захисника, підозрюваного, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтоване та підлягає задоволенню за наступних обставин.
Ч. 1 , ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Ст. 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:
-Оглядом місця події, а саме домоволодіння АДРЕСА_3 де було виявлено автомобіль марки «Камаз» з цистерною у формі прямокутного паралелепіпеду із вмістом рідини схожої на сиру нафту в кількості близько 1,743 м3 та контейнер, в якому знаходилася стальна ємність у формі прямокутного паралелепіпеду із вмістом рідини схожої на сиру нафту в кількості близько 10,396 м3;
-Оглядом місця події, а саме магістрального нафтопроводу «Кременчук-Херсон» на ділянці КМ 58+500 на околиці с. Зибкове Онуфріївського району Кіровоградської області, під час проведення якого було виявлено врізку у нафтопровід.
-допитом підозрюваного ОСОБА_8 , який дав показання проте, що він спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_6 причетний до вказаних злочинів.
Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено факт наявності ризиків передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ст. 177 КПК України та доведено, що ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, як особа, яка не має постійного місця роботи , а відтак і стійких соціальних зв`язків, зможе ухилитись від слідства та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.
Ці ризики є реальними і висновок слідчого судді щодо цього базується на оцінці в сукупності обставин, визначених ч. 1 ст. 178 КПК України.
Так, представлені слідчим докази вчинення підозрюваним злочинів є вагомими та достатніми для того, щоб вважати підозру обґрунтованою.
Покарання , яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у скоєні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 292, ч. 3 ст. 185 КК України становить до 8 років позбавлення волі та є достатньо тяжким, щоб свідчити про наявність ризику можливого переховування підозрюваного від слідства та суду з метою його уникнення.
Підозрюваний є працездатного віку, проте не працює, засобів до існування не має, він підозрюється у вчиненні корисливих злочинів, відтак зазначене обґрунтовано свідчить про можливість продовження злочинної діяльності.
Підозрюваний зареєстрований у м. Охтирка Сумської області, за місцем вчинення злочину постійного місця проживання не має, що свідчить про відсутність соціальних зв`язків у цьому регіоні.
Зазначені ризики виправдовують тримання підозрюваного під вартою.
Слідчий суддя враховує, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
При цьому суд не може не зазначити, що практика Європейського суду з прав людини не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14 березня 1984 року Європейський суд з прав людини вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна це питання, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Слідчий суддя оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_6 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя та продовження злочинної діяльності у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу.
У зв`язку з встановленими обставинами, враховуючи положення, передбачені ст.ст. 176-178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання та доцільність застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою в межах строків досудового розслідування, яке не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Доказів, які беззаперечно б давали можливість застосувати до ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, підозрюваним суду не надано.
При цьому суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Така позиція Європейського суду з прав людини узгоджується з положеннями національного законодавства, зокрема ст.ст. 177, 183 КПК України.
Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно ч. 5 п. 2 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_6 , наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тяжкість вчиненого, наявність майнової шкоди, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі відповідає положенням п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України і може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків
Відповідно до ч. 7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою ст. 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 193-194, 196, 197, 202 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого Онуфріївського ВП Олександрійського ВП ГУ НП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 - задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 292 , ч. 3 ст.185 КК України захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який рахувати з моменту його затримання, а саме з 00:30 години 17 вересня 2018 року.
Визначити ОСОБА_6 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 147280 грн. 00 коп.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави на нього будуть покладені наступні обов`язки:
1) прибувати за викликами до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) докласти зусиль до пошуку роботи;
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області на протязі 5 днів з часу її оголошення.

Слідчий суддя підпис
З оригіналом згідно:

Слідчий суддя Світловодського
міськрайонного суду ОСОБА_1

19.09.2018