Справа № 182/5373/18
Провадження № 1-кп/0182/742/2018
У Х В А Л А
Іменем України
19.09.2018 року м. Нікополь

Нікопольський міскрайонний суд Дніпропетровської області у складі
головуючого судді: ОСОБА_1
при секретарі: ОСОБА_2
розглянувши у закритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції в м. Нікополі кримінальне провадження відомості про вчинення якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.04.2018 року за №0001243 стосовно ОСОБА_3 за правовою кваліфікацією ч.2 ст. 156 КК України,
з участю сторін судового провадження
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження №0001243 за обвинуваченням ОСОБА_3 за правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 156 КК України. Стосовно обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 21 вересня 2018 року, включно.
Обвинувачений ОСОБА_3 до зали суду не доставлений.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого у вигляді тримання під вартою ще на строк судового розгляду, але не більше 60 днів. При цьому прокурор посилався на те, що обвинувачений може продовжити вчиняти інші злочини може незаконно впливати на свідків, потерпілого. який є неповнолітнім, оскільки останні ще не допитані судом.
Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_5 судовому засіданні заперечували проти клопотання прокурора. При цьому обвинувачений повідомив, що він визнає свою провину цілком і немає наміру здійснювати тиск на потерпілого у кримінальному провадженні. Крім того. він має постійне місце реєстрації за адресою проживання своєї мами і старшого брата в с. Придніпровське, з яким налагодив стосунки. Зі слів мами йому відомо, що брат зараз проживає у тітки, в м. Нікополі, а він може проживати з мамою, за місцем своєї реєстрації.

Законний представник неповнолітнього потерпілого ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась. Однак надала заяву, що її неповнолітній син, за станом свого здоров`я не може бути присутній в судовому засіданні, а також вона особисто не має бажання зустрічатися з обвинуваченим, тому просила проводити підготовче засідання за відсутності її та її неповнолітнього сина. Покладалася на розсуд суду щодо вирішення будь-яких клопотань.

Заслухавши доводи прокурора, дослідивши наявні матеріали провадження, вважаю, що клопотання прокурора щодо обрання стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.
Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Продовження тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, не зважаючи на існування презумпції не винуватості, переважує інтереси забезпечення права на особисту свободу (наприклад, рішення ЄСПЛ „Нечипорук і Йонкало проти України від 21.07.2011, „Осаковський проти України від 17.07.2014 та ін).

Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, що дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, на які в даному випадку вказав прокурор. ОСОБА_3 вчинив тяжкий злочин у відношенні малолітньої особи, яка за своїм станом здоров`я, у зв`язку з отриманою психологічною травмою, втратила можливість звично спілкуватися з однолітками, друзями. Крім того, потерпілий, усвідомивши події злочину, який вчинено стосовно нього замкнувся та припинив розмовляти, що робить його більш уразливим до можливого здійснення тиску на нього з боку обвинуваченого. У зв`язку з чим обгрутовано існує ризик того, що обвинувачений може здійснити тиск на потерпілого його законного представника, свідків у кримінальному провадженні, які не допитані судом і місце проживання яких відомо обвинуваченому.
Крім того, вважаю, що обвинувачений може ухилитися від суду та вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки очевидно, що ОСОБА_3 є особою соціально неадаптованою, не працює. не має міцних соціальних зв`язків, оскільки як він повідомив сам із старшим братом у нього постійно виникали конфлікти під час яких брат застосовував фізичне насилля до нього. У зв`язку з чим він не проживав за місцем своєї реєстрації, де проживає також його мама, яка фактично не могла вплинути на стосунки між братами та не могла контролювати поведінку обвинуваченого. Тому, тримання обвинуваченого під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, що не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. Оскільки ОСОБА_3 є особою, яка обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, стосовно останнього слідчим суддею ОСОБА_7 визначено розмір застави, у сумі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 52860 гривень. Підстав для зміни визначеного раніше розміру застави немає.
В разі внесення застави, на обвинуваченого ОСОБА_3 відповідно до вимог ч.5 ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:
-прибувати до суду у визначений час,
-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Керуючись ч.3 ст.315 КПК України, -
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити.
Продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк судового розгляду, але не більше 60 днів, тобто до 16 листопада 2018 року.
Призначити обвинуваченому ОСОБА_3 розмір застави у сумі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 52860 (п`ятдесят дві тисячі вісімсот шістдесят) гривень для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
-прибувати до суду у визначений час,
-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи,
У разі внесення застави у розмірі визначеному ухвалою судді щодо особи стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою уповноважена службова особа місця ув`язнення повинна роз`яснити обвинуваченому його обов`язки і наслідки їх невиконання.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1