Справа № 442/697/18
Провадження № 1-кс/442/141/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 лютого 2018 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_4 ,
в с т а н о в и в:
ОСОБА_3 заявлений відвід слідчому судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_4 , на розгляді у якої перебуває скарга ОСОБА_3 про визнання протиправною бездіяльності СВ Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області та Дрогобицької місцевої прокуратури, та зобов`язання вчинити дії.
Заява про відвід ґрунтується на тому, що слідчий суддя ОСОБА_4 не може бути об`єктивною під час розгляду скарги, оскільки нею під час розгляду справи № 442/3089/16-к в якості головуючого судді не було розглянуто скаргу ОСОБА_3 у встановлені КПК України строки. Вважає, що попередній розгляд справи № 442/3089/16-к має безпосереднє відношення до всебічного і об`єктивного вирішення скарги на бездіяльність СВ Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області та Дрогобицької місцевої прокуратури Львівської області та зобов`язання вчинення дій, яка на даний момент перебуває у провадженні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області та суддя ОСОБА_4 знову бере участь у вказаній справі в якості головуючого.
Заявник в судове засідання не з`явився, у письмовій заяві зазначив, що повністю підтримує свою заяву про відвід слідчого судді, оскільки категорично не довіряє судді ОСОБА_4 .
Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд заяви про відвід без її участі, зазначила, що вважає відвід безпідставним та необґрунтованим.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали заяви, дійшов висновку про наступне.
Згідно ч. 3 ст. 79 КПК України при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Тлумачення цього положення дозволяє стверджувати, що підставою для відводу не обов`язково має бути беззаперечно доведений факт необ`єктивності чи зацікавленості судді. Згідно з цією нормою унеможливлюється участь судді у розгляді справи за наявності у сторони обґрунтованого сумніву щодо його неупередженості. У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.
Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Згідно з п. 12 висновку № 1 (2001) Консультаційного Ради європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість і з боку суддів. При винесенні судових рішень відносно сторін у судовому розгляді, судді повинні бути безсторонніми, а саме - вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.
Враховуючи наявність значної суб`єктивної складової в оцінці стороною провадження дій та рішень судді, завданням суду, який розглядає відповідну заяву, є встановлення об`єктивних фактів, які б дійсно підтверджували доводи заяви про відвід.
На переконання суду, фактами, які свідчать про упередженість судді, можуть бути висловлювання останнього під час судового розгляду або поза ним на користь однієї з сторін; надання або ж демонстрування суддею переваги одних учасників провадження перед іншими; висловлювання щодо результату розгляду ініційованих сторонами питань; попередні висновки судді про винуватість або ж невинуватість особи; створення штучних перешкод у користуванні учасниками провадження своїми процесуальними правами тощо.
У будь-якому разі саме по собі порушення процесуального строку розгляду скарги ОСОБА_3 в іншому првадженні у даному випадку, не може сприйматись як прояв упередженого або зацікавленого підходу при вирішенні скарги по суті, тобто не дає учасникам досудового провадження підстави ставити під сумнів неупередженість слідчого судді та безпосередньо не впливає на оцінку законності майбутнього судового рішення.
Враховуючи викладене, маючи на меті безумовне забезпечення гарантованого ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод розгляду справи незалежним та безстороннім судом, вважаю, що заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.
Враховуючи, що заявником ОСОБА_3 не зазначено інших підстав для відводу слідчого судді, заява задоволенню не підлягає.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 75, 81, 372 КПК України, суд
у х в а л и в :
У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 про визнання протиправною бездіяльності СВ Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області та Дрогобицької місцевої прокуратури, та зобов`язання вчинити дії відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_1