Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 683/346/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15.02.2018 м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисників обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Красилові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000816 від 28.11.2017 відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Велика Стадниця Вінницького району Вінницької області, українця, громадянина України, з вищою освітою, непрацюючого, одруженого, на утриманні має одну малолітню дитину, проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, востаннє 03.09.2013 Вінницьким районним судом Вінницької області за ч. 2 ст. 307, ст. 69 КК України до 3-х років позбавлення волі з конфіскацією майна, звільненого 18.04.2014 рішенням Літинського районного суду Вінницької області умовно-достроково, невідбутий термін покарання 10 місяців 29 днів, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Вінниці, українця, громадянина України, з середньою освітою, непрацюючого, одруженого, на утриманні має одну неповнолітню дитину, проживаючого по АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, востаннє 12.09.2012 Ленінським районним судом м.Вінниці за ч. 2 ст. 296, ч. 4 ст. 70 КК України до 2-х років позбавлення волі з конфіскацією майна, приєднано покарання за вироком Жмеринського районного суду Вінницької області від 26.04.2012 та призначено остаточне покарання 5 років 3 місяці позбавлення волі з конфіскацією майна, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м.Вінниці, українця, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, на утриманні має двох малолітніх дітей, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_3 , раніше не судимого, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_11 , ОСОБА_10 та ОСОБА_9 обвинувачуються в тому, що за попередньою змовою, діючи з корисливих мотивів, з метою таємного викрадення чужого майна, реалізовуючи єдиний злочинний умисел, вони 14.12.2017 біля 05 год. на автомобілі марки «Opel Vectra», номерний знак « НОМЕР_1 », який належить Topola Marek Gerard, і яким фактично користувався ОСОБА_9 , під керуванням ОСОБА_11 прибули до будинку АДРЕСА_4 .

В подальшому, 14.12.2017 біля 11 год., розподіливши наперед обумовлені ролі, ОСОБА_9 разом із ОСОБА_10 пішли до під`їзду будинку з метою відшукання квартири, в яку можна проникнути з метою скоєння крадіжки, а ОСОБА_11 залишився в автомобілі, щоб попередити в разі появи сторонніх осіб та з метою швидкого зникнення з місця скоєння злочину. Підійшовши до вхідних дверей квартири АДРЕСА_5 , яка належить ОСОБА_5 , по АДРЕСА_4 , ОСОБА_10 спільно з ОСОБА_9 шляхом підбору ключа через вхідні двері проникли всередину вказаної квартири, звідки умисно, таємно викрали з вітальної кімнати металевий сейф вартістю 1000 грн., у якому знаходились грошові кошти в сумі 4000 грн. різним номіналом, пристрій для відстрілу патронів споряджених гумовими кулями марки «ПМШ 1» вартістю 18 тис. грн., із гумовими набоями до нього у кількості 68 штук вартістю 11 грн. за набій, на загальну суму 748 грн., із шафи в спальній кімнаті вироби із золота загальною вартістю 27615 грн., грошові кошти в сумі 70 доларів США, із тумби вітальної кімнати два механічні наручні годинники вартістю 355,74 грн, з кімнати зали шістнадцять стартових пістолетів марок ''Ekol'', ''Retay'' ''Carrera'', чим спричинили потерпілому ОСОБА_5 майнову шкоду на загальну суму 86397,12 тис. гривень.

Після цього ОСОБА_11 разом з ОСОБА_10 та ОСОБА_9 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли на автомобілі «Opel Vectra», номерний знак « НОМЕР_1 » однак, у с.Зарванці Вінницького району Вінницької області були затримані працівниками поліції.

Під час підготовчого судового засідання не виявлено підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1 - 4 частини третьої статті 314 КПК України, а тому судом проведено підготовку до судового розгляду провадження.

У ході підготовки до судового розгляду прокурор заявив клопотання про виклик та допит у судовому засіданні потерпілих та свідків, зазначених у реєстрі матеріалів досудового розслідування зазначеного кримінального провадження. Обвинувачені, потерпілі, захисники не заперечили щодо задоволення цього клопотання.

З метою підготовки до судового розгляду суд визначив дату та місце проведення судового розгляду; з`ясував, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясував питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; вчинив інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Визначаючи можливість призначення справи до судового розгляду, суд з`ясував думку учасників процесу, які не заперечили щодо призначення справи до судового розгляду.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження на два місяці строків обраного обвинуваченому ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з тих підстав, що продовжують існувати ризики, які були при обранні запобіжного заходу ОСОБА_11 .

Захисники та обвинувачені заперечили щодо задоволення клопотання прокурора, вважаючи, що той не довів наявність ризиків, необхідних для тримання ОСОБА_11 під вартою, який має міцні соціальні зв`язки, проживає з сім`єю, має постійну офіційну роботу, на утриманні двох неповнолітніх дітей, позитивно характеризується, збитки потерпілому відшкодував, вину у вчиненні інкримінованого йому діяння визнав та розкаявся, а тому відсутні підстави для продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Потерпіла ОСОБА_4 підтримала корпотання прокурора.

Потерпілий ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення клопотання про продовження ОСОБА_11 запобіжного заходу з тих підстав, що він відшкодував йому спричинені збитки та позитивно характеризується.

Судом встановлено, що 16 грудня 2017 року слідчим суддею Старокостянтинівського районного суду щодо ОСОБА_11 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 11 лютого 2018 року. Підставами для обрання запобіжного заходу, було те, що прокурор довів наявність обгрунтованої підозри у вчиненні злочину, покарання за який передбачає позбавлення волі на строк до 6 років; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків або потерпілих; вчинення іншого кримінального правопорушення; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Частиною 3 статті 315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого; вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу; незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; за наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців; копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення; до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Статтями 131, 132 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є, серед інших, запобіжні заходи. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження? 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора? 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду? 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення? 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста в цьому ж кримінальному провадженні? 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином? 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення? 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі в разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується? 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого? 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців? 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання? 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого? 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого? 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого? 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше? 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення? 11) розмір майнової шкоди, в завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_11 запобіжного заходу, суд оцінює в сукупності всі обставини, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, яке передбачає позбавлення волі на строк до шести років; вік та стан здоров`я обвинуваченого (відсутні відомості про будь-які тяжкі захворювання ОСОБА_11 ); наявність постійного місця проживання; його репутацію та майновий стан; те, що обвинувачений є несудимим, має постійну роботу, позитивно характеризується.

Суд вважає, що в судовому засіданні прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_11 кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою? потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора? може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається з клопотанням.

У судовому засіданні прокурором доведено, що заявлені ризики, які були підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати і на даний час.

Суд також приходить до переконання, що прокурор довів мету застосування запобіжного заходу забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу та підстави обрання ОСОБА_11 запобіжного заходу: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити вказані дії.

Разом з тим, суд вважає, що в судовому засіданні прокурором не наведено будь-яких доказів того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, тобто прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої статті 194 КПК, але не доведено обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті.

Частиною 4 статті 194 КПК України визначено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до чч. 1, 3 ст. 176 КПК запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

За наведених обставин суд приходить до висновку, що застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є найбільш прийнятним та цілком достатнім для забезпечення його належної поведінки та досягнення мети досудового розслідування.

Згідно ст. 181 КПК домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Також необхідно покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;

2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

7) носити електронний засіб контролю.

Враховуючи, що підготовка до судового розгляду завершена, керуючись ст. 29 Конституції України, стст. 27, 131, 132, 176-178, 181-183, 186-189, 199, 193, 194, 196, 197, 205, 314-316, 372 КПК України,

У Х В А Л И В:

Призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні обвинувального акта в кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 за ч. 3 ст. 185 КК України на 14 год. 00 хв. 22 лютого 2018 року в приміщенні залу № 1 Красилівського районного суду Хмельницької області.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Обрати ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцю м.Вінниця, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк 60 днів до двох місяців, тобто до 16 години 00 хвилин 17 квітня 2018 року.

Заборонити обвинуваченому ОСОБА_11 залишати житло за адресою: АДРЕСА_3 , з 21 години 00 хвилин до 7 години 00 хвилин щодня.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_11 обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;

2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

7) носити електронний засіб контролю.

Ухвала є чинною в частині дії запобіжного заходу до 16 години 00 хвилин 17 квітня 2018 року.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали в частині застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити Вінницькому ВП ГУНП у Вінницькій області.

Викликати в судове засідання учасників судового провадження та зазначених у клопотанні прокурора свідків.

На ухвалу протягом семи днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга через Красилівський районний суд до апеляційного суду Хмельницької області.

Суддя ОСОБА_1