"26" жовтня 2017 р. Справа № 363/5222/15-к
УХВАЛА
Іменем України
26 жовтня 2017 року Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого-судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Вишгороді обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001351 щодо ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 185 КК України,

встановив:
прокурор висловився щодо призначення судового розгляду за участю його сторін зазначених в обвинувальному акті. Обвинувачений клопотань і заперечень не мав.

Заслухавши сторони, дослідивши обвинувальний акт, суд дійшов до такого.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Так, згідно ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт серед іншого повинен містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) Закону про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення, розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням.

Разом з тим згідно вимог ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні обов`язковому доказуванню підлягають:

подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);

винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;

вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат;

обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження.

За обвинувальним актом ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні п`яти епізодів крадіжок майна і заподіяння матеріальної шкоди потерпілим.

Вимогами ст. 242 КПК України передбачено, що слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків заподіяних кримінальним правопорушенням.

Вказані норми є імперативними і підлягають обов`язковому виконанню.

Аналізуючи норми статей 91, 92, 242, 291 КПК України в системному зв`язку, слід дійти висновку, що розмір матеріальної шкоди завданої кримінальним правопорушенням повинен бути встановлений, а відтак і викладений в обвинувальному акті з дотриманням вимог ст. 242 КПК України.

Проте з наявних матеріалів вбачається недотримання вказаних імперативних вимог Закону й визначення розміру шкоди всупереч викладеного. Зазначене порушує гарантовані законом процесуальні права обвинуваченого, у тому числі право на захист.

Разом з тим норма ч. 2 ст. 291 КПК України вимагає обов`язкового відображення в обвинувальному акті трьох складників: фактичних обставин кримінального правопорушення, правової кваліфікації та формулювання обвинувачення (постанова ВСУ від 24.11.2016 року в справі № 328кс16).

Проте в обвинувальному акті щодо ОСОБА_4 фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, всупереч вказаних вимог Закону не викладено.

Беручи до уваги викладене у вказаному визначається невідповідність обвинувального акту вимогам КПК України.

З цих підстав обвинувальний акт до судового розгляду призначений бути не може, який вимогам КПК України не відповідає і підлягає поверненню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 314-317, 372 КПК України,

ухвалив:

обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001351 щодо ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 185 КК України повернути прокурору разом з наявними матеріалами кримінального провадження. .

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 7 днів з дня її оголошення шляхом подання апеляції через Вишгородський районний суд.

Суддя