печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7571/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 березня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «БИЗНЕССТАНДАРТ» про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні № 0000109 від 03.02.2015,-

ВСТАНОВИВ:
12.02.2018 в провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «БИЗНЕССТАНДАРТ», яке передано слідчому судді 13.02.2018 про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні № 0000109 від 03.02.2015.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Особа, що подала скаргу у судове засідання не з`явилася, про час розгляду скарги був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, 16.04.2018 р. адвокатом ОСОБА_3 подано до суду заяву про залишення без розгляду клопотання про скасування арешту.

Представник сторони обвинувачення в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду скарги повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду скарги слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим провести розгляд скарги у відсутність нез`явившихся осіб.

Вивчивши клопотання, заяву про залишення клопотання про скасування арешту без розгляду та надані письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

12.02.2018 в провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «БИЗНЕССТАНДАРТ» про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні № 0000109 від 03.02.2015.

Разом з тим, 16.04.2018 адвокатом, подано заяву про залишення без розгляду клопотання про скасування арешту, що полягає у фактичній відмові від вимог клопоатння.

Кримінальним процесуальним законодавством не передбачено залишення вимог клопотання без розгляду, оскільки, згідно з ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатом розгляду скарги може бути про скасування рішення слідчого чи прокурора, зобов`язання припинити чи вчинити певну дію або відмову у задоволенні скарги.

Оскільки адвокат, власні вимоги не підтримуються, слідчий суддя вважає за необхідне залишити їх без задоволення.

Керуючись положеннями ст. 22, 26, 107, 303, 305 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «БИЗНЕССТАНДАРТ» про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні № 0000109 від 03.02.2015 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя