Дата документу 04.12.2017 Справа № 554/5096/17
Провадження № 1-кс/554/8317/2017
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 грудня 2017 року м. Полтава
Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Полтавські області ОСОБА_4 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, не одруженого, з професійно-технічною освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України. В клопотанні орган досудового розслідування необхідність прийняття такого рішення аргументував наступним.
Досудовим розслідуванням установлено, що починаючи з квітня 2017 року ОСОБА_7 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , систематично, шляхом обману, здійснювали телефонні дзвінки керівникам підприємств та організацій різних форм власності, розташованим на території України, від імені посадових осіб обласних державних адміністрацій, з пропозицією прийняти участь у благодійності та перерахувати належні їм грошові кошти під приводом надання благодійної допомоги на оздоровлення дітей та воїнів АТО.
У подальшому, з метою власного збагачення, заволодівали перерахованими грошовими коштами (чужим майном) з використанням електронно-обчислювальної техніки (вчиняли шахрайство), які використовували на власний розсуд.
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , забезпечував організацію здійснення телефонних дзвінків від імені посадових осіб обласних державних адміністрацій, з пропозицією прийняти участь у благодійності та перерахувати належні їм грошові кошти під приводом надання благодійної допомоги на оздоровлення дітей та воїнів АТО, зняття грошових коштів, що були перераховані від потерпілих на розрахункові рахунки благодійних фондів, у тому числі з використанням системи веб-банкінгу ПАТ «ПУМБ». За вчинення указаних злочинних дій ОСОБА_5 отримував грошову винагороду в розмірі 6% від суми незаконно отриманих коштів.
Водночас, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , безпосередньо здійснювала телефонні дзвінки керівникам підприємств та організацій різних форм власності, розташованим на території України, від імені посадових осіб обласних державних адміністрацій, з пропозицією прийняти участь у благодійності та перерахувати належні їм грошові кошти під приводом надання благодійної допомоги на оздоровлення дітей та воїнів АТО. Разом з цим, інформувала про результати указаної діяльності інших співучасників, у тому числі ОСОБА_5 .
Окрім цього, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який працює на посаді провідного фахівця сектору по роботі з малими корпоративними клієнтами ПАТ «ПУМБ», відкривав розрахункові рахунки фіктивних благодійних фондів та маючі відповідні знання та можливості, здійснював їх подальше обслуговування, завідомо усвідомлюючи, що розрахункові рахунки благодійних фондів використовуються для шахрайського заволодіння грошовими коштами, допомагав, в при обробці платіжних доручень банківською системою, повідомляв співучасників про перерахування на розрахункові рахунки грошових коштів, а також повідомляв про можливу загрозу блокування розрахункових рахунків благодійних, у тому числі правоохоронними органами.
Згідно матеріалів клопотання, висунутої підозри вказані злочини вчинені при наступних обставинах:
Так, 13.05.2017 року ОСОБА_8 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного заволодіння грошовими коштами шляхом обману, шляхом вільного вибору, зателефонувала голові СФГ «Чаус» ОСОБА_10 та представившись помічником голови Полтавської ОДА ОСОБА_11 , повідомила про необхідність надання благодійної допомоги дітям на оздоровлення. При цьому, повідомила, що вказана необхідність викликана особистим проханням ОСОБА_11 .
Будучи введеною в оману ОСОБА_8 , 15.05.2017 року ОСОБА_10 перерахувала грошові кошти в сумі 1 500 грн. на розрахунковий рахунок БО «БФ «Громада України», який попередньо відкритий ОСОБА_9 у ПАТ «ПУМБ».
За вчинення указаних злочинних дій ОСОБА_5 отримав грошову винагороду відповідно до попередніх домовленостей між співучасниками.
Вищевказаними діями ОСОБА_5 спричинено матеріальну шкоду на суму 1 500 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями, що виразились у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, вчинив злочин, передбачений ч. 3 ст. 190 КК України.
Крім того, 29.05.2017 року близько 14:30 год., невстановлена слідством особа, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного заволодіння грошовими коштами шляхом обману, шляхом вільного вибору зателефонувала потерпілому голові ФГ «Агро плюс 3» ОСОБА_13 та представившись помічником голови Полтавської ОДА ОСОБА_11 , повідомила про необхідність надання благодійної допомоги дітям на оздоровлення. При цьому, повідомила, що вказана необхідність викликана особистим проханням ОСОБА_11 .
Будучи введеним в оману невстановленою особою, ОСОБА_13 29.05.2017 перерахував грошові кошти в сумі 2 000 грн. на розрахунковий рахунок БО «БФ «Захист Громади», який був попередньо відкритий ОСОБА_9 у ПАТ «ПУМБ».
За вчинення указаних злочинних дій ОСОБА_5 отримав грошову винагороду відповідно до попередніх домовленостей між співучасниками.
Вищевказаними діями ОСОБА_5 спричинено матеріальну шкоду на суму 2 000 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями, що виразились у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, вчинив злочин, передбачений ч. 3 ст. ст. 190 КК України.
Крім того, 20.06.2017 року близько 11: 30 год., невстановлена слідством особа, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного заволодіння грошовими коштами шляхом обману, шляхом вільного вибору зателефонувала потерпілому голові СФГ «Григорій» ОСОБА_15 та представившись помічником голови Полтавської ОДА ОСОБА_11 повідомила про необхідність надання благодійної допомоги дітям на оздоровлення. При цьому, повідомила, що вказана необхідність викликана особистим проханням ОСОБА_11 .
Будучи введеним в оману невстановленою особою, ОСОБА_15 26.06.2017 перерахував грошові кошти в сумі 3 000 грн. на розрахунковий рахунок БО «БФ «Захист Громади», який був попередньо відкритий ОСОБА_9 у ПАТ «ПУМБ».
За вчинення указаних злочинних дій ОСОБА_5 отримав грошову винагороду відповідно до попередніх домовленостей між співучасниками.
Вищевказаними діями ОСОБА_5 спричинено матеріальну шкоду на суму 3 000 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями, що виразились у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, вчинив злочин, передбачений ч. 3 ст. ст. 190 КК України.
Крім того, 01.08.2017 року ОСОБА_8 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного заволодіння грошовими коштами шляхом обману, шляхом вільного вибору зателефонувала потерпілій директору ТОВ «Ванілін» ОСОБА_17 та представившись помічником голови Полтавської ОДА ОСОБА_11 повідомила про необхідність надання благодійної допомоги дітям на оздоровлення. При цьому, повідомила, що вказана необхідність викликана особистим проханням ОСОБА_11 .
Будучи введеною в оману ОСОБА_8 , ОСОБА_17 01.08.2017 перерахувала грошові кошти в сумі 7 200 грн. на розрахунковий рахунок БО «БФ «Громада України», який був попередньо відкритий ОСОБА_9 у ПАТ «ПУМБ».
За вчинення указаних злочинних дій ОСОБА_5 отримав грошову винагороду відповідно до попередніх домовленостей між співучасниками.
Вищевказаними діями ОСОБА_5 спричинено матеріальну шкоду на суму 7 200 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями, що виразились у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, вчинив злочин, передбачений ч. 3 ст. ст. 190 КК України.
Крім того, ОСОБА_8 02.08.2017 року, перебуваючи у невстановленому місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного заволодіння грошовими коштами шляхом обману, шляхом вільного вибору зателефонувала потерпілій, директору ПП «ПВКП «Агродеталь» ОСОБА_18 та представившись помічником голови Полтавської ОДА ОСОБА_11 повідомила про необхідність надання благодійної допомоги дітям на оздоровлення. При цьому, повідомила, що вказана необхідність викликана особистим проханням ОСОБА_11 .
Будучи введеною в оману ОСОБА_8 . ОСОБА_18 02.08.2017 перерахувала грошові кошти в сумі 3 600 грн. на розрахунковий рахунок БО «БФ «Громада України», який був попередньо відкритий ОСОБА_9 у ПАТ «ПУМБ».
За вчинення указаних злочинних дій ОСОБА_5 отримав грошову винагороду відповідно до попередніх домовленостей між співучасниками.
Вищевказаними діями ОСОБА_5 спричинено матеріальну шкоду на суму 3 600 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями, що виразились у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, вчинив злочин, передбачений ч. 3 ст. ст. 190 КК України.
Окрім цього, 29.09.2017 року близько 14 години ОСОБА_8 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного заволодіння грошовими коштами шляхом обману, шляхом вільного вибору зателефонувала потерпілому, генеральному директору ТОВ «Єристівський ГЗК» ОСОБА_19 та представившись помічником голови Полтавської ОДА ОСОБА_11 повідомила про необхідність надання благодійної допомоги дітям на оздоровлення. При цьому, повідомила, що вказана необхідність викликана особистим проханням ОСОБА_11 .
Будучи введеним в оману ОСОБА_8 , ОСОБА_19 01.12.2017 перерахував грошові кошти в сумі 10 000 грн. на розрахунковий рахунок БО «БФ «Сильні Громадяни», який був попередньо відкритий ОСОБА_9 у ПАТ «ПУМБ».
Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями, що виразились у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, вчинив злочин, передбачений ч. 3 ст. ст. 190 КК України.
На підставі викладеного, посилаючись на наявність ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих, у цьому ж провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий просить обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, просив його задовольнити повністю. Пояснив, що вже на даний час є дані про збитки від злочинів підозрюваних в сумі близько 5000000 гривень, встановлюються інші причетні особи та потерпілі від кримінальних правопорушень.
Прокурор в судовому засіданні просив клопотання задовольнити повністю.
Підозрюваний в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання. Пояснив, що він не згоден з заявленим клопотанням слідчого, у нього немає 1200000 гривень, він здійснює нагляд за дитиною своєї сестри, яка одна його виховує. Вказав, що 6 печаток, які у нього вилучили під час обшуку йому раніше віддали на зберігання, хто не пам`ятає.
Захисник в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні клопотання, оскільки підозрюваний раніше не судимий, неофіційно працює, проживає в сім`ї; добровільно з`являється на виклики. Зазначила про можливість обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Так, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.
У справі Феррарі-Браво проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.
У справі Мюррей проти Сполученого Королівства суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
02.12.2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України.
В матеріалах провадження містяться достатні дані, які переконують суд у тому, що підозрюваний міг вчинити інкриміновані йому злочини, висунута підозра є обґрунтованою. При цьому слідчим суддею при обранні запобіжного заходу лише перевіряється наявність вагомих доказів, що можуть свідчити про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень. Питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваного не являється предметом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Так, слідчому судді надані докази, які на думку суду свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 190 КК України, що підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_15 ; платіжним дорученням № 731 від 26.06.2017 р.; листом вих. № 447 від 01.08.2017 генеральному директору ТОВ «ВАНІЛІН»; платіжним дорученням № 706 від 01.08.2017 р.; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_17 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 ; платіжним дорученням № 478 від 15.05.2017 р.; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_13 ; платіжним дорученням № 436 від 29.05.2017 р.; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_18 ; випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПП «приватне виробничо-комерційне підприємство «АГРОДЕТАЛЬ»; платіжним дорученням № 1202 від 02.08.2017 р.; протоколом обшуку від 02.12.2017 у квартирі за адресою: АДРЕСА_3 за місцем фактичного проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; протоколом обшуку від 02.12.2017 за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 ; протоколом обшуку від 02.12.2017 за місцем фактичного проживання ОСОБА_8 ; протоколом обшуку від 02.12.2017 за місцем фактичного проживання ОСОБА_7 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності;
- наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих, у цьому ж провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення;
- жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним ризикам.
Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків в місці його проживання, репутацію, майновий стан.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Одночасно, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує не доведеність на даний момент стороною обвинувачення наявності обставин, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, а відтак вважаю за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , обставини їх вчинення, зважаючи на дані про особу ОСОБА_5 , а також на ризики переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих, у цьому ж провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, суд вважає, що застава у межах, визначених ст. 182 КПК України нездатна забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 750 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 200 000 грн. та достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 182-183, 193-194,196-197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого - задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України,строком на 60 днів, який обчислювати з 15 год. 45 хв. 02 грудня 2017 року.
Кінцевим днем тримання під вартою визначити 31.01.2018 року, 15 год. 45 хв.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з часу проголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1