Справа № 646/7935/17
№ провадження 1-кс/646/971/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02.02.18 року м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , власника майна ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області юриста 1 класу ОСОБА_6 про арешт майна в межах кримінального провадження №00001129 від 19.10.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,-
в с т а н о в и в:

31.01.2018 до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області юриста 1 класу ОСОБА_6 про арешт майна в межах кримінального провадження №00001129 від 19.10.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Прокурор у судовому засіданні пояснив, що 21.12.2015 між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради в особі начальника ОСОБА_7 та ФОП ОСОБА_5 укладено договір купівлі-продажу №5332-В-С, відповідно до умов якого у власність останнього передано нежитлові приміщення підвалу №1 першого поверху № 1-:-5, в нежитловій будівлі літ. «А-2», загальною площею 60,8 кв.м, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , які були раніше орендовані ФОП ОСОБА_5 на підставі договору оренди №5953 від 28.08.2015, при цьому вартість вказаного приміщення при укладенні згаданого договору занижена майже у 5 разів. Мінімальна вартість одного квадратного метра нерухомого майна на вторинному ринку станом на грудень 2015 року складала 300 доларів США, що за курсом НБУ на цей період (23,56 грн за 1 долар США) становило 7068 грн. Таким чином, орієнтовна ринкова вартість відчуженого майна складає понад 400 тис. грн.Клопотання підтримав та просив його задовольнити, та накласти арешт з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Захисник та власник майна заперечували проти клопотання у повному обсязі, просили відмовити в його задоволенні.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.

19.10.2017 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001129 за фактом зловживання службовим становищем посадовими особами ГУ ДСНС в Харківській області та Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради. До теперішнього часу нікому про підозру не повідомлено.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна нежитлові приміщення підвалу №1 першого поверху № 1-:-5, в нежитловій будівлі літ. «А-2», за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 60,8 кв. м. належать на праві власності ОСОБА_5 .
Згідно ч. 1, п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, можливій конфіскації майна.

Частиною 2 статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З частини 6 статті 170 КПК України вбачається, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Враховуючи положення ч. 6 ст. 170 КПК України, ту обставину, що у даному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру, слідчий суддя вважає, що підстави для накладення арешту з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) - відсутні.

У зв`язку з чим, клопотання слідчого є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області юриста 1 класу ОСОБА_6 про арешт майна в межах кримінального провадження №00001129 від 19.10.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1