печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5090/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 січня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0003128 від 03.10.2017 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
31.01.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0003128 від 03.10.2017 про арешт майна, а саме: на грошові кошти у безготівковому вигляді, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 відкриті ТОВ «ПСО Яструб» в Ф-Я «КИЇВСIТI «ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», м. КИЇВ.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

31 січня 2018 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, якою подано вказане клопотання, через канцелярію суду подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчий у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Генеральною прокуратурою України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003128 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.10.2017, за фактом формування невстановленою групою осіб «штучного» податкового кредиту для підприємств експортерів продукції, які в подальшому отримують безпідставне право на бюджетне відшкодування, за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, загальна сума перерахованих вказаними вище СГД на ТОВ «Гладіус-К» грошових коштів становить понад 250 000 000 гривень, таким чином попередня сума несплати податків до державного бюджету України по зазначеним операціям складає близько 79 мільйонів гривень з яких 41,6 мільйонів гривень податку на додану вартість (ПДВ) та 37,4 мільйонів гривень податку на прибуток.

За наслідком проведених передбачених чинним законодавством заходів співробітниками ОУ ГУ ДФС у Київській області встановлено, що громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 (і.п.н. НОМЕР_3 ) будучи власником охоронного холдингу «Ястреб» спільно із директором ТОВ «ПСО Яструб» () громадянином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (і.п.н. НОМЕР_4 ) та громадянином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 який за допомогою підтримки своєї матері громадянки ОСОБА_7 , яка займала посаду першого заступника ГУ Міндоходів у м. Києві у часи президента ОСОБА_8 , розробляє та відповідає за схеми мінімізації прибутків холдингу та юридичного обслуговування з питань взаємодії з податковими та іншими правоохоронними органами, а також виступає директором підприємств ТОВ «Крокус.ЛТД» (, засновник ОСОБА_4 ), ТОВ «Рапала Лайт» (, засновник - ОСОБА_4 ), ФОП « ОСОБА_6 » ( НОМЕР_5 ), які підконтрольні ОСОБА_4 та займаються здачею в оренду об`єктів нерухомості придбані на отримані злочинним шляхом грошові кошти, створили та зареєстрували на ім`я підставних осіб ряд суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) серед яких ТОВ «Гладіус-К» () та ТОВ «Конгрес-Експорт» () з метою прикриття незаконної діяльності яка полягає у вчиненні «фіктивних» фінансово-господарських операцій, мінімізації податкових навантажень та переведення безготівкових коштів у готівку як для власних потреб так і для СГД реального сектору економіки.

Прокурор вказує, що з метою забезпечення збереження речових доказів грошей, набутих кримінально противоправним шляхом, виникла необхідність на час досудового розслідування накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 відкриті ТОВ «ПСО Яструб» в Ф-Я «КИЇВСIТI «ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», м. КИЇВ.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.
Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що 18.01.2018 вище вказані грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку постановою слідчого визнані речовими доказами в кримінальному провадженні.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0003128 від 03.10.2017 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти у безготівковому вигляді, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 відкриті ТОВ «ПСО Яструб» () в Ф-Я «КИЇВСIТI «ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», м. КИЇВ (МФО 380775), та які в подальшому надходитимуть на зазначені рахунки за винятком видаткових операцій по сплаті аліментів, податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету та виплати заробітної плати працівникам.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя