Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кс/641/2006/2017 Справа №641/7290/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 жовтня 2017 року Комінтернівський районний суд м. Харкова
у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю слідчого ОСОБА_3
Начальник відділення СВ Слобідського відділу поліції ГУ НП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , звернулася до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна під час огляду 27.10.2017 року у гаражу № НОМЕР_1 , розташованому між будинками № 124/4 по пр. Московському та № 4 по вул. Кошкіна в м. Харкові.
Під час досудового розслідування було встановлено, що до чергової частини Слобідського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_5 про порушення порядку здійснення операцій з металобрухтом.
Допитаний в якості свідка ОСОБА_5 пояснив, що неодноразово бачив, що в гаражі неподалік будинку АДРЕСА_1 чоловік здійснюєя прийом металобрухту. 25.10.2017 року він прийшов до даного пункту прийому металу, та вирішив здати металобрухт. В гаражі заходились ваги. Чоловік взважив метал та дав гроші в сумі 40 гривень. Однак, чоловік обманув та не додав гроші за зданий їм метал. Чоловік на прохання надати дозвільні документи на право здійснення такого виду діяльності, відмовив. Виник конфлікт, і тому він викликав поліцію. Однак, не дочекавшись, пішов. Потім прийшов до відділку поліції і вже там написав заяву. 27.10.2017 знов побачив, що той чоловік продовжує здійснювати свою діяльність по прийому металу, і знов викликав поліцію. По прибуттю поліції, чоловік, який назвався ОСОБА_6 , надав згоду на проведення огляду і співробітниками поліції було проведено огляд місця події.
Допитані в якості свідків співробітники патрульної поліції ОСОБА_7 та ОСОБА_8 пояснили, що 27.10.2016 року заступили на чергування. Приблизно о 16 годині від оператора «102» надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 працює пункт прийому металу без дозвільних документів, заявник обурений, просить розібратися. По прибуттю на місце, було встановлено, що між будинками АДРЕСА_2 , неподалік від будинку АДРЕСА_1 , знаходиться гараж № НОМЕР_1 . Поряд знаходився заявник, а також чоловік, який назвався ОСОБА_6 . По прибуттю слідчо оперативної групи Слобідського ВП, за добровільної згоди ОСОБА_6 , було проведено огляд місця події. Для проведення огляду були запрошені двоє понятих. Перед початком огляду було роз`яснено права та обов`язки присутнім. В ході проведення огляду вказаного гаражу, було виявлено, що в середині, поряд із входом з лівої сторони були розташовані великі ваги, далі була купа металобрухту, який було взважено, вага склала 400 кг. На столі було виявлено зошит із записами та грошові кошти в сумі 150 гривень: одна купюра 100 гривень, 2 по 20 гривень та 1 10 гривень, на стіні прикріплений прейскурант цін на прийом металу. Чоловік, який назвався ОСОБА_6 пояснив, що даний гараж він придбав без документів, щоб займатися прийомом металу, що і робив у даному приміщенні, дозвільних документів надати не зміг. Слідчим було складено протокол огляду місця події, який був зачитаний і підписаний учасниками. Виявлені ваги, метал, зошит та гроші вилучені.
27.10.2017 року під час проведення огляду місця події, а саме гаражу № НОМЕР_1 між будинками АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено:
1)Металобрухт вагою 400 кг.
3)Зошит із записами.
4)Грошові кошти купюрами: 100 гривень КС 4111188, 20 гривень ТЗ 6907059, 20 гривень ТА 1148034, 10 гривень ХГ 4990126.
28.10.2017 року вилучені під час огляду місця події предмети та документи були оглянуті в якості речового доказу.
Таким чином, під час огляду були виявлені та вилучені предмети та документи, що підтверджують здійснення операцій з брухтом чорних металів без державної реєстрації.
Начальник відділення СВ вважає, що вказані предмети є речовими доказами, які були тимчасово вилучені під час огляду, та є предметом кримінального правопорушення, тому необхідно накласти арешт на дане майно.
ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про причини не явки не повідомив, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.
Заслухавши начальника відділення СВ ОСОБА_3 , дослідивши копії матеріалів, доданих до клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Так, відповідно до ст. 167 КПК України Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно п. 6 ч. 2 ст. 39 КПК України керівник органу досудового розслідування уповноважений здійснювати досудове розслідування, користуючись при цьому повноваженнями слідчого.
п. 8 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що керівник органу досудового розслідування начальник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу, відділення органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу державного бюро розслідувань, органу Державної кримінально-виконавчої служби України, підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України та його заступники, які діють у межах своїх повноважень.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про арешт майна та прокурор під час судового засідання довели правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, та встановивши відсутність наслідків арешту майна для інших осіб.
Слідчий суддя вважає, що начальником відділення СВ та прокурором доведені обставини, для арешту майна, передбачені КПК України.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого обґрунтовано та підлягає задоволенню.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 170, 172, 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання керівника органу досудового розслідування начальника відділення СВ Слобідського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , що користується повноваженнями слідчого, погодженого з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , про арешт майна, - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду 27.10.2017 року у гаражу № НОМЕР_1 , розташованому між будинками № 124/4 по пр. Московському та № 4 по вул. Кошкіна в м. Харкові, майно, а саме на:
1)Металобрухт вагою 400 кг.
3)Зошит із записами.
4)Грошові кошти купюрами: 100 гривень КС 4111188, 20 гривень ТЗ 6907059, 20 гривень ТА 1148034, 10 гривень ХГ 4990126.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляція безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя- ОСОБА_1