Дата документу 31.03.2017 Справа № 554/2626/17
Провадження № 1-кс/554/2504/2017

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 березня 2017 року м. Полтава
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СУ ГУ НП в Полтавській області звернувся до Октябрського районного суду м. Полтави з клопотанням, погодженим з прокурором відділу прокуратури Полтавської області, у якому просив накласти арешт на скутер «Сузукі» Lets № рами НОМЕР_1 , чорного кольору власником якого є ОСОБА_4 .
29.03.2017 року до Полтавського РВП надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що невідома особа в ніч на 28.03.2017 року, шляхом вільного доступу проникла до гаражного приміщення, що розташоване на території його господарства за адресою: АДРЕСА_1 , та незаконно заволоділа належним йому транспортним засобом а саме: скутер «Сузукі» Lets № рами НОМЕР_1 , чорного кольору.
В ході розслідування даного кримінального провадження встановлено, що 29.03.2017 року до Полтавського РВП надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що невідома особа в ніч на 28.03.2017 року, шляхом вільного доступу проникла до гаражного приміщення, що розташоване на території його господарства за адресою: АДРЕСА_1 , та незаконно заволоділа належним йому транспортним засобом а саме: скутер «Сузукі» Lets № рами НОМЕР_1 , чорного кольору. Під час досудового слідства встановлено, що до скоєння вищевказаного правопорушення причетний ОСОБА_5 , який в скоєному зізнався та розповів про те, що вищевказаний скутер знаходиться на території господарства за місцем його проживання: АДРЕСА_1 . Також надав добровільну письмову згоду на огляд даного господарства та видав працівникам поліції, скутер «Сузукі».
Таким чином, враховуючи положення ст. 98 КПК України, скутер «Сузукі» Lets № рами НОМЕР_1 , є речовим доказом, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
У судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.
Володілець майна в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Суд, вислухавши думку слідчого, володільця майна, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно, вилучене під час проведення огляду місця події, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
За таких обставин слідчий суддя вважає доводи клопотання слідчого про необхідність накладення арешту на автомобіль, який є предметом, який зберіг на собі сліди злочину, у кримінальному провадженні переконливими.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Накласти арешт на скутер «Сузукі» Lets № рами НОМЕР_1 , чорного кольору власником якого є ОСОБА_4 .
Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1