Справа № 199/7727/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
2017 року березня місяця 29 дня м. Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_3
потерпілої ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань м. Дніпро вказане кримінальне провадження,-
Так, ОСОБА_7 , 10.06.2016 року близько 01 години 30 хвилин незаконно проник на територію домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де під час вчинення крадіжки був помічений власником домоволодіння ОСОБА_8 . ОСОБА_7 , зрозумівши, що його викрито і він помічений власником домоволодіння, став вчиняти відносно ОСОБА_8 хуліганські дії з метою зникнути з місця вчинення ним кримінального правопорушення, при цьому розмахуючи перед собою ножем та погрожуючи ним оточуючим. В цей момент, почувши крики, на допомогу ОСОБА_8 прибіг ОСОБА_3 та побачивши, що раніше йому невідомий, ОСОБА_7 перебуваючи на території домоволодіння АДРЕСА_1 , чинить озброєний опір ОСОБА_8 , а саме замахується ножем в сторону ОСОБА_8 , злякавшись за своє та ОСОБА_8 життя та здоров`я разом з ОСОБА_8 , з метою припинення протиправних дій з боку ОСОБА_7 , повалили його на землю та зв`язали ноги. Однак ОСОБА_7 продовжував чинити опір, в результаті чого, ОСОБА_3 , з метою затримання особи, яка вчиняла противоправні дії, діючи умисно, перевищуючи заходи необхідні для затримання злочинця, придавив вагою власного тіла ОСОБА_7 до землі та став очікувати приїзду наряду поліції, який побіг викликати ОСОБА_8 . В результаті чого від дій ОСОБА_3 виникла стискання грудної клітини ОСОБА_7 , від чого останній задихнувся.
Згідно висновку експерта №339ле/101 від 26.07.2016 року смерть потерпілого ОСОБА_7 настала від стискання органів грудної клітини та черева, що ускладнилось асфіксією, що підтверджуються даними судово-медичної експертизи трупа (крововиливи на слизовій повік; субплевральні, інтраальвеолярні крововиливи у легенях, ділянки емфіземи, дистелектазів, розподільчий лейкоцитоз у легенях. Субепікардіальний крововилив у серці).
Органом досудового розслідування умисні дії ОСОБА_3 ,які виразилися в умисному заподіянні тяжких тілесних ушкоджень у разі перевищення заходів, необхідних для затримання злочинця, кваліфіковані за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 124 КК України.
У судовому засіданні захисником ОСОБА_5 заявлено клопотання про звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України. Мотивуючи своє клопотання захисник вказав на те, що ОСОБА_3 вперше вчинив злочин невеликої тяжкості , щиро покаявся, активно сприяв розкриттю злочину і повністю відшкодував завдані збитки потерпілій ОСОБА_6 , яка не заперечувала проти закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_3 та звільнення останнього від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України.
Заявлене клопотання захисника в судовому засіданні підтримали обвинувачений, потерпіла та прокурор.
Суд, вислухавши думки учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає, що правових підстав для задоволення клопотання захисника не вбачається, з огляду на наступне.
Відповідно до вимог ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Сутність дійового каяття як підстави обов`язкового звільнення від кримінальної відповідальності полягає у тому, що особа, яка вчинила злочин, не лише внутрішньо переживає і словесне розкаюється у вчиненому, а й підтверджує це своїми соціальне корисними й активними діями.
Особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, якщо: 1) вона вчинила злочин вперше; 2) вчинене нею діяння належить до злочинів невеликої тяжкості; 3) її посткримінальна поведінка є позитивною і повністю відповідає змісту дійового каяття, яке включає такі обов`язкові елементи, як: а) щире покаяння особи; б) активне сприяння розкриттю злочину; в) повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди.
Разом із наведеним, відшкодування завданих збитків та усунення заподіяної шкоди - це дії, які фактично усувають негативні наслідки вчиненого злочину. Закон прямо вказує на те, що звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе тільки у разі реального відшкодування у повному обсязі заподіяної злочином шкоди.
Відшкодуванням завданих збитків та усуненням заподіяної шкоди слід визнавати зокрема: повернення викраденого майна або надання потерпілому замість викраденого, знищеного чи пошкодженого рівноцінного майна; компенсацію у грошовій формі вартості викраденого, знищеного чи пошкодженого майна; відновлення своєю працею або за свій рахунок властивостей пошкодженого майна; оплату вартості лікування потерпілого; усунення моральної шкоди у тій формі, яка задовольняє потерпілого (вибачення у публічній формі, спростування неправдивих відомостей у засобах масової інформації, грошова компенсація).
Однак, як слідує із обвинувального акту, органом досудового розслідування ОСОБА_3 обвинувачується в умисному заподіянні тяжких тілесних ушкоджень у разі перевищення заходів необхідних для затримання злочинця і саме в результаті його умисних протиправних дій, на думку органу досудового розслідування, настала смерть потерпілого ОСОБА_7 , тобто хоча обвинуваченим і відшкодована шкода потерпілій ОСОБА_6 , але настала смерть людини, що свідчить про те, що діями ОСОБА_3 спричинено шкоду не лише потерпілій ОСОБА_6 , але й те,що дії ОСОБА_3 спричинили суспільно небезпечні наслідки.
Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України № 12 від 23 грудня 2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», при вирішенні цього питання суд повинен переконатись, що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину, та особа винна в його вчиненні, а також, що умови на підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачені нормами КПК України.
Таким, чином враховуючи наведене, у суду відсутні правові підстави для задоволення клопотання захисника ОСОБА_5 про звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України.
Керуючись ст. 350 КПК України, суд, -
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України - відмовити.
Ухвала набирає чинності негайно і оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

29.03.2017