Провадження № 1-кп/461/11/17
УХВАЛА

про призначення експертизи
28.03.2017 р. Галицький районний суд м.Львова

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

представника потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України,

в с т а н о в и в :

В провадженні Галицького районного суду м.Львова перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

10.03.2017 року обвинувачений ОСОБА_5 подав клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи, на вирішення якої поставити наступні питання:

Який характер та локалізація ушкоджень, заподіяних потерпілій ОСОБА_7 .? У результаті якого виду травматичної дії (предмета) могли бути спричинені виявлені у потерпілої ОСОБА_7 ушкодження? Які характеристика мав травмуючий чинник (предмет)? Яки безпосередній механізм (механізми) заподіяння ушкоджень? Який ступінь тяжкості заподіяних потерпілій тілесних ушкоджень? Яким має бути обсяг діагностики при встановленні діагнозу «струс головного мозку»? Яким стандартом у сфері охорони здоров`я слід керуватися при постановці діагнозу «струс головного мозку»? Чи встановлено діагноз ОСОБА_7 струс головного мозку? Чи встановлено ОСОБА_7 , діагноз «стан після перенесеної ЧМТ у вигляді після травматичної церебрастенії з частими вегето-судинними кризами, ознаками внутрічерепної гіпертензії»? Чи правильними є позначення діагнозу - «стан після перенесеної ЧМТ у вигляді після травматичної церебрастенії з частими вегето-судинними кризами, ознаками внутрічерепної гіпертензії»? Якщо так, то якому шифру МКХ-10 відповідає? Чи потребує пацієнт стаціонарного лікування при такому діагнозі та якої тривалості є таке лікування? Якими мають бути методи і тактика лікування осіб із діагнозом «струс головного мозку»? за якими ознаками обирається тактика лікування у зв`язку із вказаним вище діагнозом? Чи обов`язковою є госпіталізація осіб із діагнозом «струс головного мозку»? Чи церебрестинія з частими вегето-судинрими кризами, внутрічерепна гіпертензія є лише ознаками діагнозу «струс головного мозку»? Чим відрізняється діагноз «струс головного мозку» від діагнозу «віддалені наслідки черепно-мозкової травми»? Якими клінічними ознаками (для прикладу, втрата свідомості, амнезія, блювота, тощо) характеризується діагноз «струс головного мозку» та діагноз «віддалені наслідки черепно-мозкової травми»? Чи є перелічені ознаки (періодичний інтенсивний біль голови гіпертензивного характеру, головокружіння, шум в голові, часті зміни настрою, зниження концентрації уваги, пам`яті на поточні події, загальна слабкість, швидка втомлюваність, похитування при ходьбі, метеочутливість, затерпання кінцівок, періодична нудота, серцебиття) характерними лише для діагнозу «струс головного мозку» чи діагнозу «віддалені наслідки черепно-мозкової травми»? Якщо ні, то ознаками яких ще діагнозів вони можуть бути? Фахівці яких спеціальностей повинні брати участь у наданні медичної допомоги пацієнтам з діагнозом «струс головного мозку» чи діагнозом «віддалені наслідки черепно-мозкової травми»? Протягом якого періоду часу можуть проявлятись наслідки після забою головного мозку легкого ступеня? Чи з таким діагнозом пацієнт потребує стаціонарного лікування і якої тривалості? Чи враховано у висновку судово-медичного експерта ОСОБА_8 від 18.09.2014 року №413/14 та додатковому висновку від 03.10.2014 року №441/14 усі обставини та відомості, які викладені у двох виписках Виписка №10808 та Виписка із медичної картки амбулаторної хворої №5628/Н (далі Виписка №5628/Н) ОСОБА_7 , якщо ні, то в якій частині, і що не враховано).

Прокурор та представник потерпілої в судовому засіданні заперечили проти задоволення заявленого клопотання, вважають, що воно передчасне і може бути вирішено судом лише після дослідження матеріалів кримінального провадження.

Обвинувачений та його захисник підтримали клопотання про призначення експертизи.

Статтею 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності. Примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду.

Згідно ст.332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу. До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі. Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження з приводу заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи, з метою забезпечення повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, суд приходить до переконання, що клопотання підлягає задоволенню.

Проведення експертизи слід доручити експертам Львівського обласного бюро судово-медичних експертиз (м.Львів, вул.Пекарська, 61).

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384-385 КК України.

Керуючись ст.ст.242, 332 КПК України, суд

у х в а л и в :

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про призначення судово-медичної експертизи, задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам Львівського обласного бюро судово-медичних експертиз (м.Львів, вул.Пекарська, 61).

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1. Який характер та локалізація ушкоджень, заподіяних потерпілій ОСОБА_7 .?

2. У результаті якого виду травматичної дії (предмета) могли бути спричинені виявлені у потерпілої ОСОБА_7 ушкодження?

3. Яку характеристику мав травмуючий чинник (предмет)?

4. Який безпосередній механізм (механізми) заподіяння ушкоджень?

5. Який ступінь тяжкості заподіяних потерпілій тілесних ушкоджень?

6. Яким має бути обсяг діагностики при встановленні діагнозу «струс головного мозку»?

7. Яким стандартом у сфері охорони здоров`я слід керуватися при постановці діагнозу «струс головного мозку»?

8. Чи встановлено діагноз ОСОБА_7 струс головного мозку?

9. Чи встановлено ОСОБА_7 , діагноз «стан після перенесеної ЧМТ у вигляді після травматичної церебрастенії з частими вегето-судинними кризами, ознаками внутрічерепної гіпертензії»?

10. Чи правильними є позначення діагнозу - «стан після перенесеної ЧМТ у вигляді після травматичної церебрастенії з частими вегето-судинними кризами, ознаками внутрічерепної гіпертензії»?

11. Якщо так, то якому шифру МКХ-10 відповідає?

12. Чи потребує пацієнт стаціонарного лікування при такому діагнозі та якої тривалості є таке лікування?

13. Якими мають бути методи і тактика лікування осіб із діагнозом «струс головного мозку»?

14. За якими ознаками обирається тактика лікування у зв`язку із вказаним вище діагнозом?

15. Чи обов`язковою є госпіталізація осіб із діагнозом «струс головного мозку»?

16. Чи церебрестинія з частими вегето-судинрими кризами, внутрічерепна гіпертензія є лише ознаками діагнозу «струс головного мозку»?

17. Чим відрізняється діагноз «струс головного мозку» від діагнозу «віддалені наслідки черепно-мозкової травми»?

18. Якими клінічними ознаками (для прикладу, втрата свідомості, амнезія, блювота, тощо) характеризується діагноз «струс головного мозку» та діагноз «віддалені наслідки черепно-мозкової травми»?

19. Чи є перелічені ознаки (періодичний інтенсивний біль голови гіпертензивного характеру, головокружіння, шум в голові, часті зміни настрою, зниження концентрації уваги, пам`яті на поточні події, загальна слабкість, швидка втомлюваність, похитування при ходьбі, метеочутливість, затерпання кінцівок, періодична нудота, серцебиття) характерними лише для діагнозу «струс головного мозку» чи діагнозу «віддалені наслідки черепно-мозкової травми»? Якщо ні, то ознаками яких ще діагнозів вони можуть бути?

20. Фахівці яких спеціальностей повинні брати участь у наданні медичної допомоги пацієнтам з діагнозом «струс головного мозку» чи діагнозом «віддалені наслідки черепно-мозкової травми»?

21. Протягом якого періоду часу можуть проявлятись наслідки після забою головного мозку легкого ступеня?

22. Чи з таким діагнозом пацієнт потребує стаціонарного лікування і якої тривалості?

23. Чи враховано у висновку судово-медичного експерта ОСОБА_8 від 18.09.2014 року №413/14 та додатковому висновку від 03.10.2014 року №441/14 усі обставини та відомості, які викладені у двох виписках Виписка №10808 та Виписка із медичної картки амбулаторної хворої №5628/Н (далі Виписка №5628/Н) ОСОБА_7 , якщо ні, то в якій частині, і що не враховано)?

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384-385 КК України.

Скерувати в розпорядження експертів матеріали кримінального провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1