У Х В А Л А
Іменем України
21 серпня 2017 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши в закритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000104 від 23.03.2017, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 298 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 18.08.2017 року надійшло вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні Шевченківського управління поліції ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000104 від 23.03.2017, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 298 КК України.

До Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві звернувся директор Інституту археології НАН України ОСОБА_5 із повідомленням про порушення невідомими особами пам`яткоохоронного законодавства під час здійснення земельних робіт на земельних ділянках, розташованих за адресами: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 . 39, АДРЕСА_3 .

В ході перевірки звернення та проведення досудового розслідування встановлено, що 23.03.2017 комісією у складі співробітників Інституту археології НАН України проведено візуальне обстеження містобудівної ситуації ділянок по вул. Лук`янівській та провул. Лук`янівському у м. Києві, а саме земельних ділянок із кадастровими номерами: :91:119:0050; :91:119:0049; :91:119:0048; :91:119:0047; :91:119:0035; :91:119:0045; :91:119:0075). Під час обстеження встановлено, що на вказаних земельних ділянках здійснюються масштабні земельні роботи, працює важка будівельна техніка - кран, бетономішалка та вантажні автомобілі. На значній площі (більше 6000 кв. м.) знятий шар ґрунту. Разом із тим, такі роботи є протиправними, оскільки зазначені земельні ділянки входять до меж археологічного заповідника «Гора Щекавиця» (розпорядження КМДА № 979 від 17.05.2002), в межах пам`ятки національного значення «Культурний шар городища IX - XIII ст. гора Щекавиця» (Постанова Кабінету Міністрів України від 03.09.2009 № 928, охоронний номер 260058-Н), пам`ятки місцевого значення «Історичний ландшафт Київських гір і долини р. Дніпро» (наказ Міністерства культури і туризму України від 03.02.2010 р. № 58/0/16-10, охоронний номер: 2600189) та Центрального історичного ареалу м. Києва (відповідно до Генерального плану міста Києва, затвердженого Рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року № 370/1804 «Про затвердження Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року»).

Разом із тим, ст. 37 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачає, що будівельні, меліоративні, шляхові та інші роботи, що можуть призвести до руйнування, знищення чи пошкодження об`єктів культурної спадщини, проводяться тільки після повного дослідження цих об`єктів за рахунок коштів замовників зазначених робіт. П. 6 постанови Кабінету міністрів України № 316 від 13 березня 2002 р. визначено, що для проведення земляних робіт на ділянках з недослідженим археологічним культурним шаром або окремими недослідженими об`єктами культурної спадщини необхідно отримати дозвіл на проведення археологічних розвідок, розкопок, а п. 3 тієї ж постанови зазначає, що археологічні розвідки, розкопки можуть проводити наукові працівники з досвідом проведення археологічних робіт, які застосовують наукові методики розкриття і фіксування археологічних об`єктів культурної спадщини, що гарантують можливість подальшого використання результатів досліджень як повноцінного джерела культурної спадщини. Інші земляні роботи на об`єктах культурної спадщини повинні проводитися під наглядом наукових працівників. Відповідно, будь яким земляним будівельним роботам на ділянці по вул. Лук`янівській у Шевченківському районі м. Києва (Кадастрові номери: :91:119:0050; :91:119:0049; :91:119:0048; :91:119:0047; :91:119:0035; :91:119:0045; :91:119:0075) повинні були передувати археологічні дослідження. У той же час, жодні фізичні чи юридичні особи не звертались до уповноважених органів з приводу проведення відповідних, передбачених законодавством археологічних робіт.

Так, внаслідок дій осіб, які проводять будівельні роботи на території зазначених вище земельних ділянок, відбувається пошкодження пам`яток національного та місцевого значення, а також наноситься значна фінансова шкода державі. Зокрема, Інститутом археології НАН України надано попередню грошову оцінку заподіяних збитнів, яку зроблено, відповідно до Методики грошової оцінки пам`яток затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 26 вересня 2002 р. № 1447. Розмір такої шкоди складає 118 760 383, 17 грн.

В ході досудового розслідування встановлено, що земельні ділянки із кадастровими номерами :91:119:0050; :91:119:0049; :91:119:0048; :91:119:0075 належать на праві приватної власності мешканці м. Харкова ОСОБА_6 на підставі договорів купівлі-продажу від 22.06.2016. Останньою 24.11.2016 подано до Департаменту з питань ДАБК м. Києва декларацію про початок виконання будівельних робіт на зазначених вище земельних ділянках, а саме будівництва 4-х поверхового багатоквартирного житлового будинку загальною площею 8 680 кв.м. Також ОСОБА_6 отримано у Департаменті містобудування та архітектури КМДА Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки по вул. Лук`янівській, 35, АДРЕСА_2 , АДРЕСА_4 та АДРЕСА_3 , п. 5 яких визначено, що вказана земельна ділянка знаходиться у межах Центрального історичного ареалу, в зоні охоронюваного ландшафту. Пунктом 12 зазначених містобудівних умов та обмежень передбачено вимоги щодо охорони культурної спадщини, зокрема необхідність виконання вимог Законів України «Про охорону культурної спадщини» та «Про охорону археологічної спадщини», тощо. Відповідно до статті 5 Закону України «Про охорону культурної спадщини» погодження програм та проектів містобудівних, архітектурних та ландшафтних перетворень, будівельних, меліоративних, шляхових, земляних робіт в історичних ареалах населених місць віднесено до повноважень центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини, яким є Міністерство культури України. У той же час ОСОБА_6 не розроблялось історико-містобудівне обґрунтування проекту будівництва, не погоджувалось у центральному органі виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини, і відповідно не отримувався дозвіл на проведення земляних робіт, відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини» (що підтверджується інформацією, наданою Міністерством культури України).

Таким чином, із матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_6 являючись власником земельних ділянок (кадастрові номери :91:119:0050; :91:119:0049; :91:119:0048; :91:119:0075), достовірно знаючи про те, що вказані земельні ділянки входять до меж археологічного заповідника «Гора Щекавиця» в межах пам`ятки національного значення та пам`ятки місцевого значення «Історичний ландшафт Київських гір і долини р. Дніпро» (оскільки про це зазначено у отриманих нею містобудівних умовах та обмеження забудови земельної ділянки) діючи всупереч законодавству України, без отримання відповідних погоджень та проведення передбачених законодавством археологічних розкопок та розвідок, організувала проведення на пам`ятці земляних та будівельних робіт, що призвело до невідворотного пошкодження об`єктів культурної спадщини.

Оскільки, на даний час ОСОБА_6 не припиняє проведення будівельних робіт на зазначених вище земельних ділянках, чим продовжує знищувати об`єкт культурної спадщини, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна із забороною його використання, з метою припинення процесу руйнування археологічних пам`яток та проведення у подальшому спеціалістами із археології відповідних археологічних розвідок, та розкопок із застосуванням наукових методик розкриття і фіксування археологічних об`єктів культурної спадщини, що гарантують можливість подальшого використання результатів досліджень як повноцінного джерела культурної спадщини.

07.08.2017, на підставі ч. 1 ст. 98 КПК України, ст. слідчим Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 винесено постанову про визнання речовими доказами земельних ділянок по вул. Лук`янівській та провул. Лук`янівському у м. Києві (кадастрові номери: :91:119:0050; :91:119:0049; :91:119:0048; :91:119:0075), оскільки вони являються об`єктами кримінально протиправних дій, зберегли на собі їх сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ протиправних дій ОСОБА_6 , а саме знищення об`єктів культурної спадщини, що встановлюється під час кримінального провадження.

Потреба у накладенні арешту на зазначене майно обґрунтовується необхідністю його збереження та унеможливленню подальшого пошкодження і знищення в ході проведення будівельних робіт, а також надання можливості у проведенні пам`яткоохоронної експертизи і встановлення розміру заподіяних державі збитків.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив його задовольнити в повному обсязі.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши пояснення слідчого, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, що належить

ОСОБА_6 , а саме:

- земельну ділянку, розташовану по АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :91:119:0050;

- земельну ділянку, розташовану по вул. Лук`янівській, 37 у м. Києві, кадастровий номер: :91:119:0049;

- земельну ділянку, розташовану по АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :91:119:0048;

- земельну ділянку, розташовану по АДРЕСА_3 , кадастровий номер: :91:119:0075.

Заборонити розпоряджатись та використовувати земельні ділянки, розташовані по вул. Лук`янівській, 35 у м. Києві, кадастровий номер: :91:119:0050; по АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :91:119:0049; по АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :91:119:0048; по АДРЕСА_3 , кадастровий номер: :91:119:0075, а саме проводити на них будь-які земельні та будівельні роботи.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1