Справа №635/4679/17
Провадження №1-кс/635/1057/2017

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 серпня 2017 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
за участю скаржника - ОСОБА_3
встановив:
У судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав і просив задовольнити з підстав, викладених в ній.
Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.
Слідчий суддя, вислухавши доводи скаржника, дослідивши документи та оцінивши докази, якими скаржник обґрунтовує скаргу, приходить до наступного.
В ч.1 ст.303 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження. Так, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
22 травня 2017 року слідчим СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 було відмовленно у залученні ОСОБА_3 у якості потерпілого у цьому кримінальному провадженні.
В обгрунтування своєї постанови слідчий зазначає, що ОСОБА_3 не було надано доказів того, що діями працівників ПАТ "Харківгаз" йому було заподіяна моральна, фізична або майнова шкода.
Відповідно до ч.1 ст.55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди.
Об"єктом злочину, передбаченого ч.1 ст.358 КК України є встановлений законодавством порядок ведення, обігу і використання офіційних та деяких приватних документів, який забезпечує нормальну діяльність підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, а також прав і законних інтересів громадян, порядок документального посвідчення фактів, які мають юридичне значення.
Об`єктивна сторона злочину виражається у таких формах: 1) підроблення посвідчення або іншого документа з метою використання його як самим підроблювачем, так і іншою особою; 2) збут підробленого документа; 3) виготовлення підроблених печатки, штампу або бланку; 4) збут таких штампів, печаток, бланків (ч. 1 ст. 358); 5) використання завідомо підробленого документа (ч. З ст. 358).
Суб`єкт злочину загальний. Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом.
З об`єктивної сторони службову недбалість, тобто злочин, передбачений ст.367 КК України, характеризує наявність трьох ознак у їх сукупності: 1) дія або бездіяльність служ" бової особи; 2) наслідки у вигляді істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам окремих юридичних осіб; 3) причинний зв`язок між вказаним діями чи бездіяльністю та шкідливими наслідками.
У відповідності з вимогами ст.91 КПК України у кримінальному проваджені підлягають доказуванню:
1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);
2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;
3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат;
4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження;
5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання.
Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Частиною 1 статті 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другої цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.
Аналіз наведених вище норм діючого законодавства дозволяє прийти до висновку про те, що саме на органи досудового розслідування покладається обов"язок довести заподіяння потерпілому шкоди, оскільки склад злочинів, за якими відомості були внесені до ЄРДР, не відносятся до справ приватного обвинувачення, сторона обвинувачення не відмовлялась від підтримання державного обвинувачення.
Крім того, прокурором Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_5 слідчому були надані вказівки, які обов"язкові для виконання. Зокрема, слідчий повинен був встановити розмір шкоди, заподіяної ОСОБА_3 , у тому числі шляхом проведення відповідних експертиз. Але ані на час винесення оскаржуваної постанови, ані на теперішній час розмір шкоди, заподіяної ОСОБА_3 органом досудового слідства не встановлений.
А тому, за таких обставин, суд приходить до висновку про те, що оскаржувана постанова була винесена передчасно і підлягає скасуванню.
Керуючись ст.ст.303-307, 220, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_1