У Х В А Л А
25.04.2017 Справа №607/5292/17

Провадження № 1-кс/607/3079/2017
Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Тернопільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_2 , за погодженням прокурора Тернопільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області в рамках кримінального провадження №0002528 від 25 вересня 2014 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 191, ч. 1 ст. 200 КК України, з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_2 шляхом заборони її відчуження.

Клопотання обґрунтоване тим, що кримінальним правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , заподіяна матеріальна шкода ПАТ «Укрсоцбанк» у сумі 139 871,24 гривень, а тому виникла необхідність у накладенні арешту на майно підозрюваної з метою відшкодування шкоди, заданої внаслідок кримінального правопорушення та цивільного позову, який може бути заявлений в подальшому уповноваженою особою.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 6 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Так, слідчий у своєму клопотанні метою арешту майна вказує необхідність забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), тобто покликається на п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Разом з тим, у клопотанні слідчий зазначає, що даний захід забезпечення кримінального провадження необхідний з метою забезпечення цивільного позову, який може бути заявлений в майбутньому. Тобто, як слідує з клопотання, станом на день звернення до слідчого судді цивільний позов у вказаному кримінальному провадженні не заявлено, і відповідно, до клопотання цивільного позову не долучено, що суперечить вимогам ч. 6 ст. 170 КПК України, згідно якої у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, а саме те, що слідчий клопоче про накладення арешту на майно з метою забезпечення цивільного позову, який може бути заявлений в майбутньому, а від-так на момент звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна цивільний позов не заявлено, та до клопотання його не долучено, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання про арешт майна подане без додержання вимог ст. 171 КПК України, тому на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Тернопільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна - повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, який рахувати з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала суду оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1