Справа № 627/1470/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25.10.2016смт. Краснокутськ

Слідчий суддя Краснокутського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Краснокутськ Харківської області клопотання слідчого СВ Краснокутського ВП Валківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000707 від 19.10.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, -

в с т а н о в и в :
До Краснокутського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Краснокутського ВП Валківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Краснокутського відділу Дергачівської місцевої прокуратури, про арешт майна, вилученого під час проведення 19.10.2016 року огляду місця події - території лісосмуги між двома полями, яка розташована за межами населеного пункту с. Любівка, Краснокутського району, Харківської області, а саме: автомобіля ГАЗ 53, д.н.з. НОМЕР_1 , трактора Т-156, д.н.з. НОМЕР_2 , дві бензопели ТМ «Штіль» та бензопили ТМ «Nusgrarna» мотивуючи тим, що 19 жовтня 2016 року до чергової частини Краснокутського відділення поліції Валківського відділу Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшли матеріали перевірки від інспектора СРПП Краснокутського ВП Валківського ВП ГУ НП в Харківській області, лейтенанте поліції ОСОБА_4 , про те, що під час відпрацювання території Краснокутського району було виявлено в с. Любівка, в посадці транспортний засіб ГАЗ 53, д.н.з. НОМЕР_1 , та Т-156, д.н.з. НОМЕР_2 з пиляною деревиною.

Окрім цього, клопотання мотивоване тим, що в органа досудового розслідування є достатні підстави вважати, що зазначені предмети є засобом вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, у зв`язку з чим він в подальшому можуть бути використані, як доказ обставин, встановлення яких має значення для розслідування даного злочину.

В судове засідання прокурор, слідчий не з`явилися, однак надали заяви про підтримання клопотання та про його розгляд за їх відсутності.

Власник вилученого майна директор ПСП «Барвінок» в судове засідання не з`явився, однак надав письмові заперечення на клопотання про арешт майна, в яких прохав відмовити в задоволенні клопотання та повернути йому вилучене майно, а також надав заяву про слухання клопотання без його участі.

В зв`язку з ненадходженням від учасників судового провадження відповідних клопотань, фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалося, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, доходить наступного.

Відповідно до статті 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Як вказано в статті 9 цього ж кодексу, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Однією із гарантій забезпечення законних інтересів осіб, які залучаються до участі в кримінальному провадженні (п.18 ст.3 КПК України) є саме судовий контроль законності обмеження конституційних прав і свобод людини при здійсненні кримінального провадження, який на досудовому розслідуванні здійснюється слідчим суддею.
Також, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Як зазначено в Узагальненні судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07.02.2014 р., не може бути прийнято ухвалу про арешт майна щодо осіб, які не є в даному кримінальному провадженні ні підозрюваними, ні обвинуваченими, ні особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Тому навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у даному кримінальному провадженні.
Однак, із клопотання слідчого про арешт майна не вбачається, що встановлена особа, яка підозрюється, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України або яка в силу закону несе цивільну відповідальність.

Також, на підтвердження доводів клопотання слідчий надала: витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження №0000707 від 19.10.2016 року; протокол огляду місця події від 19.10.2016 року, під час якого були тимчасово вилучені транспортні засоби, дві бензопили.

Відповідно до змісту відомостей, які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР), за попередньою правовою кваліфікацією ст. 246 КК України, до ЄРДР внесені відомості про те, що під час відпрацювання території Краснокутського району було виявлено в с. Любівка в посадці транспортний засіб ГАЗ-53, д.н.з. НОМЕР_1 та трактор Т-156, д.н.з. НОМЕР_2 з пиляною деревиною.
Про такі саме дії зазначено також і у клопотанні слідчого від 20.10.2016 року про арешт майна.
Разом з тим, статтею 246 КК України передбачена кримінальна відповідальність за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду, а також вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах.
Таким чином, а ні у витягу із ЄРДР, ані у клопотанні слідчого не зазначені кваліфікуючі ознаки злочину, передбачені ст. 246 КК України чи заподіяна відповідна істотна шкода, її розмір та кому саме вона спричинена; категорія захищеності лісу, а також інших об`єктів, де здійснюється порубка.
Так, незаконна порубка у лісах, захисних та інших лісових насадженнях утворює склад цього злочину лише тоді, коли це заподіяло істотну шкоду, при цьому шкода визначається істотною, якщо були знищені певні види дерев, порушився природній склад, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу, виникли труднощі відтворення залісення у пенвій місцевості, знизилася якість атмосферного повітря, сталася ерозія ґрунту та інше. Шкода, заподіяна незаконною порубкою лісу, вартістю незаконно зрубленого дерева, їх екологічною цінністю, а також розміром шкоди, заподіяної довкіллю та перевищує 250 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Водночас вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах є вже достатньою підставою для кваліфікації діяння за ст. 246 КК України - істотна шкода у такому випадку не є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього злочину.
Тобто, слідчим ОСОБА_3 в даному клопотанні не вказана об`єктивна сторона цього кримінального правопорушення.
Разом з тим, ч.3 ст.214 КПК України вимагає, що здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до ЄРДР або без такого внесення не допускається.
Окрім цього, до матеріалів клопотання слідчим долучено копію довідки МРЕВ, в якій зазначено, що власник ТЗ ПСП «Барвінок».
Таким чином, слід вважати, що звертаючись із клопотанням про арешт вказаного вище майна слідчий не дотримався вимог п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України не вказавши правові підстави, у зв`язку з якими необхідно накласти арешт на майно.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Отже, з врахуванням того, що слідчим СВ Краснокутського ВП Валківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 не доведено необхідності арешту з врахуванням конкретних обставин справи, а також не доведено будь-яких ризиків, які визначені законом, то слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність відмови у задоволенні такого клопотання.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Краснокутського ВП Валківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000707 від 19.10.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, а саме: автомобіля ГАЗ 53, д.н.з. НОМЕР_1 , трактора Т-156, д.н.з. НОМЕР_2 , дві бензопели ТМ «Штіль» та бензопили ТМ «Нusgrarna».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1