АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний номер справи: 658/1320/16-к
Номер провадження : 11-кп/791/702/16 Головуючий в І інстанції : ОСОБА_1
Категорія: ч.3 ст.187 КК України Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

2016 року серпня місяця 01 дня колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Херсонської області в складі:

Головуючого судді : ОСОБА_2

Суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

З участю секретаря: ОСОБА_5

Захисників: ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Херсоні у залі Апеляційного суду Херсонської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015за заявою ОСОБА_6 та ОСОБА_7 захисників ОСОБА_8 про роз`яснення ухвали судової колегії Апеляційного суду Херсонської області від 08.07.2016 року відносно ОСОБА_8 ,

в с т а н о в и л а :

Цією ухвалою апеляційну скаргу прокурора, який брав участь у розгляді кримінального провадження в суді першої інстанції, було задоволено ухвалу Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 12 травня 2016 року про повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000015за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.187 КК України, прокурору, так як він не відповідає вимогам КПК України скасовано та призначено новий розгляд у Каховському міськрайонному суді Херсонської області зі стадії підготовчого судового засідання. А також продовжено строк дії обраного відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів до 05 вересня 2016 року.

У своїй заяві захисники просять роз`яснити ухвалу суду вказуючи, що стороні захисту не зрозуміло прийняте судовою колегією рішення з точки зору правового обґрунтування позиції Суду, а саме:

-Яким чином Суд прийшов до висновку, що невідповідність обвинувального акту цьому Кодексу як підстава повернення його прокурору означає його не відповідність лише частині 2 статті 291 Кодексу, де зазначено про те, які відомості повинен містити обвинувальний акт?

-Яким вимогам повинен відповідати обвинувальний акт відповідно до частини 4 статті 110 Кодексу та чому Суд не враховує положення цієї норми і не посилається на частину 4 статті 110 КПК України у своєму рішенні взагалі?

-Чому Суд дає оцінку вибірковим підставам повернення обвинувального акту прокурору, зазначеним в ухвалі суду першої інстанції?

-Що судова колегія вкладає у зміст положення пункту 3 частини 3 статті 314 Кодексу, в якій сказано: «у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу»?

-Що судова колегія вкладає у зміст твердження про те, що повернення обвинувального акту прокурору передбачає наявність в обвинувальному акті таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд. Просимо вказати ці недоліки із переліку статті 291 Кодексу?

-Чи може суд прийти до висновків, зазначених в резолютивній частині рішення, без дослідження під час судового розгляду об`єктивно з`ясованих обставин, підтверджених доказами, які не викладені в мотивувальній частині зазначеної вище ухвали?

-Чи можливо судове рішення вважати законним, якщо не дотримано вимог щодо кримінального провадження?

-Чи можливо судове рішення вважати обґрунтованим, якщо не з`ясовані під час судового розгляду обставини, які підтверджені доказами?

-Чи можливо судове рішення вважати вмотивованим, якщо в рішенні не наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення?

-Чи підлягає врахуванню судами апеляційної інстанції Листів-рекомендацій Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ (далі - ВССУ) з метою однакового застосування всіма судами загальної юрисдикції кримінального процесуального законодавства та уникнення неоднозначного тлумачення норм права (зокрема, лист ВССУ від 03.10.2012 №223-1430/0/4-12 «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» ?

- Чи підлягає врахуванню судами апеляційної інстанції роз`яснень ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо застосування окремих норм Кримінального процесуального кодексу України (зокрема, роз`яснення ВССУ апеляційним судам від 18.12.2015)?

Заслухавши суддю-доповідача, захисників які просили роз`яснити ухвалу суду, дослідивши ухвалу суду та обговоривши доводи заяви, колегія суддів дійшла такого висновку.

Дійсно 22.07.2016 року до суду надійшла заява захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які були учасниками судового провадження, про роз`яснення ухвали суду від 08.07.2016 року щодо ОСОБА_8 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

За вимогами ст. ст.380, 418 КПК України якщо судове рішення с незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження.

Тобто стаття 380, 418 КПК України передбачає можливість роз`яснення судом постановленої ухвали з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення [наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду], що перешкоджає його належному виконанню. Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям. Зробити попередній висновок про незрозумілість судового рішення і поставити про це запитання перед судом можуть учасник судового провадження чи орган виконання судового рішення.

Стаття 380 КПК України не визначає критеріїв, якими можна об`єктивно установити доцільність роз`яснення судового рішення. Тому така доцільність приймається за судовим розсудом, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти). Роз`яснено може бути ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх складно виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тому механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось не розуміє, наприклад, мотивування судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення учасники судового провадження можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом. Питання щодо роз`яснення судового рішення може бути ініційовано, якщо судове рішення ще не виконано.

В мотивувальній частині ухвали колегією суддів викладено обґрунтування висновку суду першої інстанції, обґрунтування доводів апеляції прокурора про необхідність скасування рішення суду першої інстанції, клопотання прокурора продовжити запобіжний захід та обґрунтування прийнятого судом рішення з посиланням на вимоги КПК України.

За вимогами рішень Європейського суду та ст. 419 КПК України в резолютивній частині ухвали суду зазначено рішення щодо запобіжного заходу .

Колегія суддів вважає, що у судовому рішенні зрозумілою мовою безальтернативно, чітко зроблено висновок щодо апеляції прокурора, рішення районного суду та виду і строків запобіжного заходу, а тому підстави для роз`яснення ухвали суду та задоволення заяви захисників відсутні.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 380, 418 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:
В задоволенні заяви ОСОБА_6 та ОСОБА_7 захисників обвинуваченого ОСОБА_8 про роз`яснення ухвали судової колегії Апеляційного суду Херсонської області від 08.07.2016 року відмовити.

Судді: (три підписи)