Справа № 755/4237/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"03" червня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної враховуючи наявність у провадженні обставин передбачених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.
У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав, викладених у його мотивувальній частині, крім того, наголосивши на тому, що на даний час неможливо прийняти обґрунтоване рішення по кримінальному провадженню, оскільки необхідно проведення певних слідчих та процесуальних дій, а саме: отримати та проаналізувати висновки експертиз, виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, який слід вручити підозрюваній та захиснику; виконати інші слідчі та процесуальні дії, в проведенні яких може виникнути потреба, а строк дії домашнього арешту відносно підозрюваної сплинув, тож виникає необхідність у обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту; сторона захисту заперечувала проти задоволення клопотання враховуючи відсутність передумов регламентованих п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.
Тож, слідчий суддя з`ясувавши думку учасників провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, приходить до наступного.
Органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України виходячи з того, що вона 02.03.2016 року, приблизно о 02 год. 00 хв. перебувала за адресою: АДРЕСА_3 разом з ОСОБА_7 і в цей час у них виник конфлікт, під час якого, на ґрунті особистих неприязних стосунків з останнім у неї виник злочинний умисел, спрямований на вчинення його умисного вбивства.
Реалізуючи свої злочинні наміри ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, та свідомо допускаючи наслідки у вигляді спричинення смерті ОСОБА_7 , з метою вчинення вбивства останнього, взявши зі столу ніж, нанесла ним один цілеспрямований удар в область серця ОСОБА_7 , тобто в життєво важливий орган. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 помер на місці події, до приїзду швидкої медичної допомоги.
В подальшому, ОСОБА_5 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, за вчинення умисного вбивства, ніж яким спричинила тілесні ушкодження ОСОБА_7 викинула з вікна на вулицю за вищевказаною адресою.
02.03.2016 - підозрювану затримано у порядку ст. 208 КПК України.
02.03.2016 підозрювану повідомлено про підозру у вчинені злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
05.03.2016 слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва до підозрюваної було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 29.04.2016 включно враховуючи, зокрема, те, що наявні ризики вказують на те, що вона може переховуватися від органів досудового слідства або суду, перешкоджати об`єктивному розслідуванню справи, незаконно впливати на близьких родичів потерпілого, свідків, та вчинити інше кримінальне правопорушення, а більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти даним ризикам.
28.04.2016 керівником Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_8 досудове слідство по цьому кримінальному провадженню продовжено до трьох місяців, а саме до 02.06.2016.
29.04.2016 - слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва підозрюваній було змінено раніше застосований відносно неї запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт та заборонено їй залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово із зобов`язанням прибувати за кожною вимогою до суду, та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обв`язки: прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора із встановленою періодичністю; не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження; здати при наявності на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.
24.05.2016 - слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва строк тримання підозрюваної під домашнім арештом продовжено до 02.06.2016.
01.06.2016 заступником керівника прокуратури м. Києва ОСОБА_9 досудове слідство по цьому кримінальному провадженню продовжено до 4 місяців, а саме до 02.07.2016.
Вподальшому, виходячи що термін дії запобіжного заходу за ухвалою від 24.05.2016 сплив, заявник 02.06.2016 подав до суду це клопотання про його обрання, аналізуючи яке слідчий суддя враховує наступне.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.
Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
Як убачається з матеріалів клопотання, орган досудового розслідування просить обрати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, враховуючи дані, визначені п.п. 1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, які характеризуються особу останньої, наявність ризиків визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, доведеність відомостей зазначених у п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, відносно підозрюваної у рамках даного кримінального провадження.
Тож, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
За таких умов, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.
При цьому, ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
У судовому засіданні, стороною захисту, у супереч положень ч. 5 ст. 132 КПК України, не було надано допустимих доказів, які б свідчили про відсутність ризиків встановлених стороною обвинувачення, або ж належного обґрунтування можливості застосування положень ч. 3 ст. 194 КПК України до підозрюваної.
В свою чергу, обставини визначені п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, які свідчать про наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному провадженні, достовірність підозри, недостатність застосування менш суворого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, слідчий суддя визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, у зв`язку з чим клопотання органу досудового розслідування підлягає задоволенню з застосуванням домашнього арешту, як обґрунтоване.
Підстав для покладення на підозрювану обов`язків з числа регламентованих ч. 5 ст. 194 КПК України, слідчий суддя не убачає, бо згідно даної правової норми слідчий суддя зобов`язує підозрюваного виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, однак у цьому випадку сторона обвинувачення взагалі не вказує у своєму клопотанні на необхідність покладення на підозрювану того чи іншого обов`язку.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-179, 193, 194, 309, 310, 369-372 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народження запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло, за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово до 02.07.2016.
Роз`яснити підозрюваній, що в силу положень ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу УП з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в її житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання УП за місцем проживання підозрюваної та зобов`язати останніх негайно поставити її на облік і повідомити про це суд.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 та слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 .
Будь-які твердження чи заяви підозрюваної, зроблені під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення її винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити підозрюваній негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали о 15 год. 20 хв. 08.06.2016.

Слідчий суддя: ОСОБА_1