Справа № 638/9235/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2016 року Дзержинський райсуд м. Харкова в складі :

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Харків клопотання слідчого військової прокурори Харківського гарнізону ОСОБА_3 «Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» у відношенні :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Комишуваха, Оріхівського району, Запорізької області, українця, громадянина України, неодруженого, з неповною середньою освітою, призваного 12 березня 2015 року ІНФОРМАЦІЯ_2 на військову службу під час мобілізації, солдата, радіотелефоніста відділення зв`язку взводу управління батареї 3 гаубичної артилерійської батареї гаубичного артилерійського дивізіону військової частини НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України,-

прокурора військової прокурори Харківського гарнізону ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:
02.06.2016 рокуслідчий військової прокурори Харківського гарнізону ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням «Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» у відношенні ОСОБА_4 підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що необхідність обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. За фактом нез`явлення вчасно на службу без поважних причин, вчинене в умовах особливого періоду, крім воєнного стану, військовослужбовця ОСОБА_4 посадовими особами військової частини НОМЕР_1 проведено службове розслідування, під час якого встановлено відсутність будь-яких поважних причин у ОСОБА_4 не перебувати на службі.

Також, в ході досудового розслідування були здійсненні численні телефонні дзвінки на мобільний телефон ОСОБА_4 , який був наданий останнім при прибутті на службу до військової частини НОМЕР_1 , однак позитивних результатів вони не дали. Таким чином, солдат ОСОБА_4 у військовій частині НОМЕР_1 , де проходить військову службу, не перебуває, фактичне місце свого мешкання органу досудового розслідування та посадовим особам військової частини НОМЕР_1 не повідомляє.

Крім цього, слідчий вказує, що солдат ОСОБА_4 не повідомляє органу досудового розслідування та посадовим особам військової частини НОМЕР_1 , свій особистий номер телефону, за яким з останнім можливо зв`язатись.

Враховуючи, що під час досудового розслідування станом на 31 травня 2016 року місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_4 невідоме, цього ж дня слідчим за погодженням із прокурором оголошено останнього у розшук. Також, ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Крім того, відповідно до положень ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований, до раніше не судимої особи, яка перебуваючи на волі переховується від органу досудового розслідування. Так, ОСОБА_4 підозрюється у нез`явлення вчасно на службу без поважних причин, вчинене в умовах особливого періоду, крім воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України, яке згідно ч. 4 ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Вручити солдату ОСОБА_4 копії клопотання про обрання запобіжного заходу та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність його застосування не виявилося за можливе у зв`язку із тим, що місцезнаходження останнього органу досудового розслідування невідоме.

Крім цього, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

На думку слідчого, інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків з боку ОСОБА_4 та відповідно до ст. 194 КПК України, йому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні свою провину у інкримінуємому злочині визнав повністю та просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши надані докази, встановив наступне.

Органом досудового розслідування - військовою прокуратурою Харківського гарнізону, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № №0000030 від 10.02.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України.

31.05.2016 року слідчим військової прокуратури ОСОБА_4 оголошено розшук.

02.06.2016 року військова прокуратура Харківського гарнізону звернулась до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України, а також з клопотанням про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_4 з метою приводу.

Ухвалою Дзержинського райсуду м. Харкова від 03.06.2016 року був наданий дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 з метою приводу.

12.10.2016 року о 14 годині 00 хвилин слідчим було вручено ОСОБА_4 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407 ч. 4 КК України.

12.10.2016 о 13 годині 00 хвилин копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України надана підозрюваному ОСОБА_4 .
Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

За умовами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Враховуючи те, що під час розгляду клопотання, прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначених в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, враховуючи особу підозрюваного, який визнає себе винним, щиро кається, позитивно характеризувався за місцем служби, має постійне місце мешкання, а також те, що прокурором не надано доказів, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_4 є недостатніми для запобігання ризику або ризикам, тому слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню, а відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.

Відповідно ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином, враховуючи існування ризиків, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інші кримінальні правопорушення, з урахуванням вказаних ризиків, сукупності обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, даних про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за місцем проходження військової служби та мешкання у військовій частині НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Як передбачає п. 1 ч. 3 ст. 202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
У клопотанні слідчого військової прокурори Харківського гарнізону ОСОБА_3 « Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» у відношенні ОСОБА_4 - відмовити.
Застосувати відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Комишуваха, Оріхівського району, Запорізької області, українця, громадянина України, неодруженого, з неповною середньою освітою, призваного 12 березня 2015 року ІНФОРМАЦІЯ_2 на військову службу під час мобілізації, солдата, радіотелефоніста відділення зв`язку взводу управління батареї 3 гаубичної артилерійської батареї гаубичного артилерійського дивізіону військової частини НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проходження військової служби та мешкання у військовій частині НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 на строк два місяці, тобто до 10.12.2016 року.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-заборонити цілодобово залишати місце фактичного мешкання в військовій частині НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну та військовий квиток.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на орган внутрішніх за місцем мешкання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 в той же строк, але з моменту вручення копії ухвали суду.

Ухвала надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Слідчий суддя: ОСОБА_1