УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 грудня 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням про часткове скасування арешту, який було накладено слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва 04.02.2015 року про часткове задоволення клопотання старшого слідчого в ОВС 3-го відділу 1-го управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_4 , яке погоджене із старшим прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержання законів органами Служби безпеки, Державної митної служби та Державної прикордонної служби України Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 на заставне майно банку. Клопотання мотивоване тим, що арештована квартира яка належить ОСОБА_3 не має жодного відношення до кредитного договору про надання кредиту для збереження ліквідності від 10.04.2014 № 47 та договору застави майнових прав № 48 від 10.04.2014 року. Зазначає, що вона не входить в коло осіб до яких може бути застосований арешт. Тому просить скасувати частково арешт.
В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилась, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила.
Неявка без поважної причини ініціатора клопотання свідчить про фактичне не підтримання останнього.
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 КПК України, якою визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ініціатором клопотання не надано доказі накладення арешту Шевченківського районного суду м. Києва 04.02.2015 року про часткове задоволення клопотання старшого слідчого в ОВС 3-го відділу 1-го управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_4 , яке погоджене із старшим прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержання законів органами Служби безпеки, Державної митної служби та Державної прикордонної служби України Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 .
Також, доказів, які б свідчили про наявність підстав з якими чинне процесуальне законодавство передбачає можливість скасування арешту, в розумінні положень КПК України, ОСОБА_3 надано не було.
Зважаючи на такі обставини, слідчий суддя вважає за можливе відмовити у задоволенні клопотання.
Керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна залишити без задоволення.
На ухвалу слідчого судді про відмову у скасуванні арешту безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя: