Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Слідчий в особливо важливих справах третього слідчого відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_4 за погодженням з прокурором ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
Так, в ході проведення досудового слідства встановлено, що в період з 2007 по 2013 рік директор ТОВ «Компанія з управління активами «Інвестиційний альянс» (м. Київ, вул. Осиповського, 9) ОСОБА_6 заволоділа шахрайським шляхом указаним підприємством та відповідно майном, статутний капітал якого складає понад 7 000 000 гривень.
Відповідно до документів вилучених у відділі Державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Подільського району ГУ юстиції в м. Києві, між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 01.02.2013 укладено договір купівлі-продажу (відступлення) частини частки у статутному капіталі ТОВ «Компанія з управління активами «Інвестиційний альянс». Крім того, про указані обставини зазначено у протоколі № 71 Загальних зборів учасників ТОВ «Компанія з управління активами «Інвестиційний альянс», підписаного зокрема від імені ОСОБА_7 .
Вивченням вищевказаних вилучених документів встановлено, що 01.02.2013 проведено Загальні збори учасників ТОВ «Екобуд-Дизайн», на яких, зокрема, прийнято рішення про вихід даного підприємства зі складу учасників ТОВ «Компанія з управління активами «Інвестиційний альянс». За результатами зборів складено протокол, який підписаний, у тому числі, від імені ОСОБА_9 .
Допитаний як свідок ОСОБА_9 повідомив, що свій підпис на вказаному документі не ставив, ким він міг бути зроблений останньому не відомо.
Крім того, відповідно документів, вилучених у відділі Державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Подільського району ГУ юстиції в м. Києві, встановлено, що між ОСОБА_8 та ОСОБА_6 01.02.2013 укладено договір купівлі-продажу (відступлення) частини частки у статутному капіталі ТОВ «Компанія з управління активами «Інвестиційний альянс». Крім того, про вказані обставини також зазначено у протоколі № 71 Загальних зборів учасників ТОВ «Компанія з управління активами «Інвестиційний альянс», підписаного, зокрема, від імені ОСОБА_8 . Також, від імені останньої підписано протокол № 01/02/13 щодо виходу зі складу учасників ТОВ «Компанія з управління активами «Інвестиційний альянс» підприємства ТОВ «Екобуд-Дизайн», засновником якого вона являється.
Допитана в якості свідка ОСОБА_8 повідомила, що свій підпис на вказаних документах не ставила, ким він міг бути зроблений їй невідомо.
Допитаний в якості свідка, директор ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ» ОСОБА_10 показав, що відповідно до статутних документів ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ», єдиним засновником та учасником ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ» є ТОВ «КУА «Інвестиційний альянс». Так, 01 листопада 2016 року з відкритого інформаційного ресурсу, а саме шляхом пошуку відомостей у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) він дізнався про зміну керівника ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ». В відомостях щодо ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ», які містяться в ЄДР, було вказано, що керівником ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ» з 28 жовтня 2016 року є ОСОБА_11 . За весь період починаючи з 06 вересня 2016 року, коли він приступив до виконання обов`язків директора ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ» та до теперішнього часу, постійно знаходився на своєму робочому місці та виконував покладені на нього обов`язки.
Вказані дії свідчать про продовження злочинної діяльності щодо заволодіння майном та корпоративними правами ТОВ «Компанія з управління активами «Інвестиційний альянс», зокрема, як єдиного учасника ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ».
Як вбачає слідчий, зміна директора відбулась протиправно, наявні обгрунтовані підстави вважати, про намагання невстановлених осіб незаконно заволодіти нерухомим майном ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ» та ТОВ «КУА «Інвестиційний альянс».
Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Як вбачає слідчий, у ході розслідування вказаного кримінального провадження за наявності обґрунтованих підстав для збереження майна як доказів злочину та подальшого забезпечення цивільного позову виникла необхідність у накладенні арешту з метою збереження майна як речових доказів протиправної діяльності та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Слідчий посилається, що в ході досудового розслідування виникла необхідність накладення арешту на наступне майно:
Орган досудового розслідування вважає, що існують обґрунтовані підстави вважати, щ о з майном яке є предметом злочину, можуть вчинятися дії з його подальшого відчуження третіми особами, тому доцільно розглядати вказане клопотання без повідомлення власників майна.
Слідчий в судовому засіданні просить розглянути клопотання з урахуванням ч. 2 ст. 172 КПК України.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, та витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подано до суду клопотання, вислухавши слідчого ОСОБА_3 , який підтримав клопотання та в обґрунтування послався на доводи, наведені в клопотанні; слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно положень ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Зокрема, заходом забезпечення провадження є арешт майна.
Крім того, відповідно до ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення провадження допускається, якщо слідчий, прокурор доведе, що потреби досудового слідства виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотання слідчого, прокурора.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Частиною 2 статті 172 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Суд враховує вагомість наявних доказів щодо вчинення кримінального правопорушення, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, зокрема, можливість втрати даного майна у випадки незастосування даного запобіжного заходу.
Викладені обставини про наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному провадженні, суд визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами.
Слідчий ОСОБА_3 при розгляді клопотання про арешт майна посилається на заяву директора ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ» ОСОБА_12 від 01.11.2016 року, згідно якої останній просить вжити заходів щодо запобігання відчуження та розпорядження майном, що належить ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ» та ТОВ «КУА «Інвестиційний альянс». Раніше на частину вищевказаного майна накладався арешт ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 19.08.2015 року, але по ініціативі директора ТОВ «КУА «Інвестиційний альянс» ОСОБА_13 арешт був знятий. На даний час ОСОБА_13 також зацікавлений, як пояснив слідчий ОСОБА_3 , в забезпеченні арешту майна, яке вказане в клопотанні, так як виникли нові обставини і можливість незаконного відчуження даного майна.
Згідно наданої довідки ТОВ «РІЛ ЕСТЕЙТ» від 02.11.2016 року балансова вартість майна нежитлових приміщень за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петрівське, вулиця Теплична, 38, які вказані в клопотанні слідчого складає загалом 600 000,00 гривень.
Враховуючи, що вищевказане нерухоме майно та корпоративні права можуть бути відчужені на користь інших осіб, з урахуванням того що у разі незастосування даного заходу забезпечення, майно може бути втрачене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання органу досудового розслідування про арешт майна підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У органу досудового розслідування існують обґрунтовані підстави вважати, щ о з майном яке є предметом злочину, можуть вчинятися дії з його подальшого відчуження третіми особами, тому слідчий суддя вважає, що доцільно розглянути вказане клопотання без повідомлення власників майна.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 310 КПК України, слідчий суддя, -
У якості заходу забезпечення кримінального провадження накласти арешт на:
Заборонити розпоряджатися вищевказаним майном.
Ухвала виконується негайно слідчим.

На дану ухвалу протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду м. Києва.

Якщо ухвалу постановлено без виклику особи ,яка її оскаржує ,строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: