Справа № 640/9328/16-к
н/п 1-кс/640/4793/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" червня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю заявника - адвоката ОСОБА_3 ,
встановив:
31.05.2016 р. адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого ОСОБА_5 з клопотанням в порядку ст. 220 КПК України про проведення слідчої дії, а саме: допитати інспектора ВОМ ДТП дізнання та розшуку ТЗ, що зникли з місця ДТП УДАІ ГУ МВС України в Харківській області ОСОБА_6 , який здійснював оформлення процесуальних документів ДТП від 30.08.2015 р.
Постановою слідчого від 03.06.2016 р. в задоволенні клопотання відмовлено, оскільки подане клопотання неконкретне, не вказано з яких саме питань необхідно провести допит ОСОБА_6 , також зазначив, що ОСОБА_7 свідком ДТП не був.
Вважає зазначену постанову незаконною та такою, що порушує право підозрюваного та захисту на участь у досудовому розслідуванні, оскільки допит свідка необхідно провести з метою перевірки та оцінки доказів, встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
В судовому засіданні скаржник повністю підтримав доводи скарги, просив її задовольнити.
Слідчий слідчого відділу ДТП СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 до судового засідання не з`явився, суду надав заяву про розгляд скарги у його відсутність, проти задоволення скарги заперечує, вказуючи, що клопотання заявника від 31.05.2016 р. розглянуте та винесена обґрунтована Постанова про відмову в його задоволенні, підстави для її скасування відсутні.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду скарги повідомлений належним чином. Неявка слідчого, прокурора в судове засідання не перешкоджає розгляду скарги.
Слідчий суддя, вислухавши доводи скаржника, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, приходить до наступного.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 303, 304 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена постанова слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.
Згідно до ч. 2 ст. 220 КПК України, про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
31.05.2016 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.
Захисником підозрюваного ОСОБА_3 , 31.05.2016 року на ім`я слідчого відділу ДТП СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 подано клопотання, у порядку ст. 220 КПК України, про проведення допиту, за участю захисника підозрюваного,відповідно до ч.6 ст. 223 КПК України та у порядку частин 3, 5 та 9 статті 224 КПК України, інспектора ВОМ ДТП дізнання та розшуку ТЗ, що зникли з місця ДТП УДАІ ГУ МВС України в Харківській області капітана міліції ОСОБА_6 який здійснював оформлення процесуальних документів дорожньо-транспортної пригоди від 30.08.2015 року, що сталася на перехресті проспекту Архітектора Альошина (пр. Орджонікідзе) та проспекту Олександрівському (пр. Косіору) у м. Харкові, при зіткненні автомобіля «ДЕУ» держ. номер НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , автомобіля «Шевролет Авео» держ. номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_8 та автомобіля «BMW-316» держ. номер НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_9 . Після зіткнення автомобіль «BMW-316» держ. номер НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_9 допустив зіткнення з перешкодою деревом.
Відповідно до ч. 3 ст. 42 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право:
- збирати і подавати слідчому, прокурору, слідчому судді докази;
- брати участь у проведенні процесуальних дій;
- під час проведення процесуальних дій ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дій, які заносяться до протоколу;
- застосовувати з додержанням вимог цього Кодексу технічні засоби при проведенні процесуальних дій, в яких він бере участь. Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд мають право заборонити застосовування технічних засобів при проведенні окремої процесуальної дії чи на певній стадії кримінального провадження з метою нерозголошення відомостей, які містять таємницю, що охороняється законом, чи стосуються інтимного життя особи, про що виноситься (постановляється) вмотивована постанова (ухвала);
- заявляти клопотання про проведення процесуальних дій, про забезпечення безпеки щодо себе, членів своєї сім`ї, близьких родичів, майна, житла тощо;
- оскаржувати рішення, дії та бездіяльність слідчого, прокурора, слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом;
Статтею 45 КПК України встановлено, що захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).
Положеннями ст. 47 КПК України передбачено, що захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені цим Кодексом та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.
Відповідно до статті 91 КПК України доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Статтею 93 КПК України встановлено, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 КПК України. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.
Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Згідно з ч. 6 ст. 223 КПК України слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній.
Під час проведення такої слідчої (розшукової) дії присутні особи, що її ініціювали, мають право ставити питання, висловлювати свої пропозиції, зауваження та заперечення щодо порядку проведення відповідної слідчої (розшукової) дії, які заносяться до протоколу.
Однак, у задоволенні вказаного клопотання слідчим відділу ДТП СУ ГУ НП в Харківській області майором поліції ОСОБА_5 було безпідставно відмовлено.
Слідчий суддя вважає, що відмова у проведенні допиту вищевказаної особи є необґрунтованою у зв`язку з тим, що жодними нормами КПК України не передбачено зазначення у клопотанні про проведення слідчих (розшукових) дій конкретних питань, які сторона захисту вважає за необхідне поставити допитуваним з метою встановлення обставин, що мають значення для правильного вирішення кримінального провадження, а також перевірки вже наявних доказів.
Крім того, відповідно до статті 110 КПК України процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.
Рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.
Постанова слідчого, прокурора складається з: вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.
Однак, постанова слідчого відділу ДТП СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 від 03.06.2016 року про відмову в задоволенні заявленого клопотання не містить роз`яснень щодо можливості та порядку її оскарження, що є порушенням ч.5 ст.110 КПК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає оскаржувану постанову слідчого незаконною та такою, що порушує право підозрюваного та захисту на участь у досудовому розслідуванні.

З урахуванням викладеного, Постанова слідчого від 03.06.2016 р. про відмову в задоволенні клопотання захисника підлягає скасуванню з покладанням на органу досудового розслідування розглянути зазначене клопотання відповідно до вимог ст. 220, 110 КПК України.

Частиною 3 ст. 307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-304, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову слідчого відділу ДТП СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 від 03.06.2016 р. про відмову в задоволенні клопотання захисника в кримінальному провадженні № 0000364 від 09.09.2015 р. за ознаками ч.2 ст. 286 КК України - задовольнити.
Скасувати постанову органу досудового розслідування від 03.06.2016 р. про відмову в задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 в кримінальному провадженні № 0000364 від 09.09.2015 р. за ознаками ч.2 ст. 286 КК України.
Зобов`язати слідчого відділу ДТП СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 розглянути клопотання захисника ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 від 31.05.2016 р. по кримінальному провадженню № 0000364 від 09.09.2015 р. і прийняти процесуальне рішення за наслідками його розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1