Справа № 198/520/16-к
У Х В А Л А
іменем України
17.08.2016 року слідчий суддя Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Юр`ївка клопотання слідчого СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного : ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Чернеча - Слобода Буринського району Сумської області, гр. України, з середньою освітою, ніде не працюючого, одруженого, маючого на утриманні трьох неповнолітніх дітей 2003 р., 2006 р. та 2011 р. народження, зареєстрованого за адресою - АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою - АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

В с т а н о в и в:

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме в тому, що він 12.08.2016 року приблизно о 16-15 год. перебував на території покинутого домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_3 , де в нього виникла сварка з його знайомим ОСОБА_7 з приводу вчинення останнім крадіжок з його огороду. В ході сварки у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на умисне вбивство ОСОБА_7 , в зв`язку з чим, реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_7 , який лежав на землі обличчям вверх та почав виражати своє невдоволення з приводу вчинків ОСОБА_7 , після чого, діючи цілеспрямовано, усвідомлюючи злочинність своїх дій, умисно наніс йому по ногам не менше трьох ударів правою ногою, внаслідок чого ОСОБА_7 почав прикривати свої ноги руками. Далі, ОСОБА_5 наніс ОСОБА_7 не менше трьох ударів правою ногою по рукам, після чого присів над ОСОБА_7 та кулаком правої руки наніс йому не менше чотирьох ударів в область грудної клітки та ребер. Потім ОСОБА_5 цілеспрямовано стопою лівої ноги наступив ОСОБА_7 на грудну клітку, після чого останній сів навприсядки, проте, ОСОБА_5 , підійшовши до ОСОБА_7 , кулаком правої руки наніс останньому не менше трьох ударів в область грудної клітки та ребер. В результаті даних дій ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді закритої тупої травми грудної клітини, двостороннього перелому ребер, перелому грудини, підшкірної емфіземи, травматичного гемотораксу, плевро пульмонального шоку, рани в тім`яній області зліва.

Слідчий СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з посиланням на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - вбивство, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, максимальне покарання за яке встановлено до 15-ти років позбавлення волі.

В клопотанні зазначено, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також можливість вчинення ним інших кримінальних правопорушень і достатніми підставами вважати, що такі ризики існують є ймовірна тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному та безпосередньо тяжкість злочину.

Відтак, оцінюючи в сукупності всі зібрані фактичні дані про обставини злочину, наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, наявність вищезазначених ризиків, слідчий клопотав про обрання відносно ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 заявлене клопотання підтримали в повному обсязі та просили останнє задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та захисник останнього ОСОБА_6 проти задоволення даного клопотання в судовому засіданні заперечували, вважали можливим обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, при цьому підозрюваний вказував на те, що ніколи не мав та не має намірів переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, заслухавши пояснення підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , слідчого ОСОБА_3 , свідка ОСОБА_8 , з`ясувавши думку прокурора ОСОБА_4 щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, оцінивши надані до клопотання докази в їх сукупності, проходжу до наступних висновків:

- так, згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000185 вбачається, що 13.08.2016 року до останнього внесені відомості про те, що 12.08.2016 року ОСОБА_5 навмисно завдав ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді закритої тупої травми грудної клітини, двостороннього перелому ребер, підшкірної емфіземи, травматичного гемотораксу, плевро пульмонального шоку, рани в тім`яній області зліва від яких останній помер, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст.115 КК України (ас. 4).

Згідно протоколу затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 15.08.2016 року вбачається, що ОСОБА_5 був затриманий 15.08.2016 року о 17-00 год. за місцем мешкання за адресою АДРЕСА_2 (ас. 22-23).

У відповідності до ч. 2 ст. 278 КПК України 15.08.2016 року о 22-00 год. ОСОБА_5 отримав письмове повідомлення про підозру, згідно якого підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме вбивство, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (ас. 24-25).

Відповідно до вимог ч. 2, 3 ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосовування запобіжного заходу надані підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику ОСОБА_6 16.08.2016 року о 18-00 год., про що свідчать підписи останніх на клопотанні про його отримання (ас. 3).

З наданих до клопотання копій матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, при цьому наявні на підтвердження даного докази, а саме : протокол огляду трупа від 12.08.2016 року (ас. 5-7), протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 15.08.2016 року (ас. 8-9), протокол огляду місця події від 15.08.2016 року (ас. 10), протоколи допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 від 15.08.2016 року (ас. 11-18), протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 16.08.2016 року (ас. 26-27), протокол проведення слідчого експерименту від 16.08.2016 року (ас. 28-29), протокол допиту експерта від 16.08.2016 року (ас. 39-40) є достатньо вагомими.

Відповідно до ч.1 , ч. 4 ст. 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й тримання під вартою, при цьому запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та / або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підставі слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії передбачені ч.1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК України).

В частині 1 ст. 194 КПК України зазначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 3 ст. 194 КПК України слідчий суддя, має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.
Разом з тим, в судовому засіданні прокурором та слідчим обґрунтовано не доведені обставини, які достовірно свідчать про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Доводи прокурора і слідчого про можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні не містять достатньо доказів на підтвердження даного.

Слідчим та прокурором не зазначені обставини, що дають підстави очікувати, що ці ризики справдяться та на підтвердження даного не надано жодного доказу.

Фактично, всі вище перелічені ризики про наявність яких зазначено в клопотанні, ґрунтуються лише на ймовірній тяжкості покарання та тяжкості вчиненого злочину в якому підозрюється ОСОБА_5 ..

Так, посилаючись на наявність ризику щодо можливості ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового розслідування та / або суду стороною обвинувачення не наведено будь яких доказів, що цей ризик справдиться, а зокрема про наявність у підозрюваного іншої нерухомості, кількох паспортів, даних про те, що він раніше ухилявся від органів досудового розслідування або суду, тощо. З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що кримінальне правопорушення було вчинено 12.08.2016 року, при цьому ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні даного кримінального правопорушення був затриманий 15.08.2016 року саме за місцем свого мешкання в с. Чернявщина Юр`ївського району, а не будь - де інде, намагаючись переховуватися. Окрім того, в судовому засіданні ОСОБА_5 пояснив, що після того, як завдав ОСОБА_7 тілесних ушкоджень, а саме 12.08.2016 року зателефонував до голови Чернявщинської сільської ради ОСОБА_13 та повідомив останню про те, що спіймав на своєму городі ОСОБА_7 на що остання запропонувала йому дочекатися понеділка коли приїде дільничний та разом з ним все з`ясувати.

Слідчий суддя зауважує, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини ризик переховування не може ґрунтуватись лише на основі суворості можливого вироку (рішення ЄСПЛ «Панченко проти Росії» від 08 лютого 2005 року), а відтак, посилання прокурора на те, що підозрюваний може переховуватися від слідства саме тому, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за що може бути підданий суворому покаранню, не вважаю можливим прийняти до уваги.

Ризик вчинення нових кримінальних правопорушень може мати місце, наприклад, якщо попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він (підозрюваний) не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях, небезпека має бути явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і зокрема біографії та характеристики особи, при цьому відсутність роботи не свідчить про схильність до повторного вчинення злочину (рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» від 12 грудня 1991 року, «Сулаоя проти Естонії» від 15 лютого 2005 року).

Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_5 є особою раніше не судимою та будь яких доказів, що останній може вчинити інше кримінальне правопорушення стороною обвинувачення не надано, а відтак даний ризик не доведено.

Посилання слідчого в клопотанні на відсутність у підозрюваного роботи, що на думку останнього свідчить про можливість продовження підозрюваним вчинення інших кримінальних правопорушень, суд до уваги прийняти не може, оскільки , відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім?ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів, так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (рішення ЄСПЛ «Пшевечерський проти Росії» від 24 травня 2003 року).

Крім цього, як встановлено в судовому засіданні основним родом діяльності підозрюваного є ведення підсобного господарства (обробіток огороду, догляд за домашніми тваринами), тобто заняття, які вимагають постійної участі підозрюваного і які фактично і є джерелом його доходу.

Наявність ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а зокрема можливість ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні стороною обвинувачення будь якими доказами не доведено. При цьому, слідчий суддя враховує, що ряд свідків в даному кримінальному провадженні вже є опитаними і як підтвердив слідчий, підозрюваний сприяє розкриттю злочину, дає відповідні покази, будь яких перешкод не чинить.

Доводи прокурора про те, що дружина підозрюваного ОСОБА_8 сказала свідку ОСОБА_11 , що її чоловік ОСОБА_5 бив ОСОБА_7 тільки по ногам не свідчать про те, що безпосередньо підозрюваний намагається будь яким чином впливати на свідків задля зміни ними показів. При цьому, з показів свідка ОСОБА_11 вбачається, що 12.08.2016 року вона знаходилася вдома і не була свідком сварки між ОСОБА_5 і ОСОБА_7 (ас. 15-16).

Сам по собі факт тяжкості правопорушення, який інкримінується підозрюваному ОСОБА_5 також не може бути підставою для застосування запобіжного заходу, оскільки це суперечило б презумпції невинуватості.
Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, має постійне місце реєстрації та проживання, одружений, на його утриманні перебуває троє неповнолітніх дітей, дружина останнього ОСОБА_8 в даний час є вагітною, а мати підозрюваного ОСОБА_14 є інвалідом ІІ групи, що свідчить про міцність соціальних зв`язків підозрюваного у місці його постійного проживання та підтверджується копіями відповідних документів, долученими до клопотання (ас. 30, 31, 34, 35, 36, 37, 38, 42), від органів досудового розслідування не переховувався, місце проживання не змінював, а також те, що ні матеріалами клопотання, ні слідчим та прокурором безпосередньо в судовому засіданні не доведено наявність обґрунтованих ризиків, визначених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, при цьому, наявність таких ґрунтується лише на ймовірній тяжкості покарання та тяжкості злочину, приходжу до висновку про відмову у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , із зобов`язанням підозрюваного, відповідно до ч. 3 ст. 194 КПК України, прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, органів прокуратури.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 193, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

В клопотанні слідчого СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , в рамках кримінального провадження № 0000185 від 13.08.2016 року - відмовити.

На підставі ч. 3 ст. 194 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 з`являтись на виклик до слідчого СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 чи інших слідчих, прокурорів, визначених у кримінальному провадженні № 0000185, у визначений та попередньо погоджений час, день на протязі терміну розслідування вказаного кримінального провадження, а в разі неможливості з`явитись через поважні причини - завчасно повідомити про це зазначену (их) посадову (их) особу (осіб).
Підозрюваного ОСОБА_5 затриманого по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000185, негайно звільнити з-під варти в залі суду.
Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1