Справа № 296/7789/16-к
Провадження № 1-кс/296/3185/16
УХВАЛА
Іменем України
16 вересня 2016 року м.Житомир
Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 327 клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , внесеного в межах кримінального провадження № 0000102 від 09.07.2016 р., про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Перемога, Народицького району, Житомирської області, громадянина України, неодруженого, тимчасово не працюючого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого у АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, востаннє: 19.07.2011 Малинським районним судом Житомирської області за ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до 5 років 6 місяців позбавлення волі,
що підозрюється у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.384 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

16.09.2016 року до слідчого судді Корольовського райсуду м. Житомира звернувся старший слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області майор поліції ОСОБА_6 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , в рамках кримінального провадження № 0000102, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.07.2016 р..
На обґрунтування свого клопотання слідчий вказав, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000102 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.286, ч.1 ст.135 КК України, а саме у тому, що він 09.07.2016 року близько 00 год. 15 хв., в порушення вимог Правил дорожнього руху України, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, керував технічно справним автомобілем марки «Hyundaі H-1» реєстраційний номер НОМЕР_1 та рухаючись по вулиці Грушевського в напрямку вулиці Огієнка в м. Малин, Житомирської області, в районі нерегульованого перехрестя з вулицями Кримського та Соборною здійснив наїзд на пішоходів ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які перетинали проїзну частину зліва на право відносно напрямку руху автомобіля, в межах нерегульованого пішохідного переходу. Після скоєного наїзду на пішоходів ОСОБА_7 з місця пригоди зник на вказаному транспортному засобі, чим залишив потерпілих в небезпеці.
В результаті даної ДТП пішоходам ОСОБА_9 та ОСОБА_8 заподіяно тілесні ушкодження від яких настала смерть останніх.
Порушення водієм ОСОБА_7 при керуванні транспортним засобом вимог пунктів 2.3.б), 2.9.а), 2.10., 12.3. та 18.1. Правил дорожнього руху України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001 року знаходяться у прямому причинному зв`язку із створенням аварійної обстановки, виникненням даної дорожньо-транспортної події та з її наслідками.
10.07.2016 р. ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.286 КК України. 11.07.2016 р. ОСОБА_7 повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.135 та ч.2 ст.286 КК України, яку в подальшому змінено на ч.3 ст.286, ч.1 ст.135 КК України.
Разом з тим, в ході розслідування установлено, що гр. ОСОБА_5 , будучи в установленому процесуальним законом порядку викликаним для проведення допиту в якості свідка, 13.07.2016 в період часу з 11 год. 05 хв. до 12 год. 48 хв., перебуваючи в приміщенні службового кабінету №6 слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області, який розташований за адресою: м. Житомир, вул. Старий бульвар, 5/37, після попередження його про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384 КК України, надав уповноваженим особам - слідчому органу досудового розслідування та прокурору завідомо неправдиві показання, поєднані зі штучним створенням доказів захисту у кримінальному провадженні.
Так, під час вказаного вище допиту ОСОБА_5 як свідок дав показання про те, що саме він, а не ОСОБА_7 , 09.07.2016 року близько 00 год. 15 хв., керував автомобілем марки «Hyundaі H-1» реєстраційний номер НОМЕР_1 , та під час руху по вул. Грушевського, в районі перехрестя з вулицями Кримського та Соборною в м. Малин, Житомирської області, відчув удар в передню праву частину керованого ним транспортного засобу, однак не зважаючи на це, не зупиняючи автомобіль продовжив рух до місця проживання ОСОБА_7 ..
Крім того, в подальшому 18.07.2016 р. ОСОБА_5 в період часу з 18 год. 40 хв. по 20 год. 20 хв. підтвердив зазначені показання під час проведення з його участю слідчого експерименту.
Тобто, ОСОБА_5 своїми неправдивими показаннями, повідомив про недостовірні відомості щодо фактів та обставин, що мають значення для даного кримінального провадження та штучно створив докази захисту на користь та спростування факту причетності ОСОБА_7 до керування транспортним засобом на момент дорожньо-транспортної події і відповідно до вчинення інкримінованих злочинів.
Тому, 15.09.2016 СУ ГУНП в Житомирській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 про вчинене кримінальне правопорушення із правовою кваліфікацією за ч.2 ст.384 КК України. Цього ж дня, прокурором дані кримінальні провадження №0000132 за ч.2 ст.384 КК України та № 0000102 за ч.3 ст.286, ч.1 ст.135 КК України, об`єднані в одне кримінальне провадження, якому присвоєно № 0000102 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.286, ч.1 ст.135 та ч.2 ст.384 КК України.
16.09.2016 р. за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.384 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було затримано. Того ж дня, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.384 КК України. Матеріалами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.384 КК України слідством вважаються зібрані докази: протокол допиту свідка ОСОБА_5 від 09.07.2016; протокол допиту свідка ОСОБА_5 від 13.07.2016; висновок судової почеркознавчої експертизи №1/2957 від 16.08.2016; висновок судово-одорологічної експертизи №8/16 від 27.07.2016; висновок судово-одорологічної експертизи №8/17 від 01.08.2016; висновок молекулярно-генетичної експертизи №10-356 від 19.08.2016 та інші матеріали кримінального провадження.
Метою та підставами застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідством вказується необхідність забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином.
Так, прокурор у своєму виступі вказував, що ОСОБА_5 є раніше неодноразово судимою особою, обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років, має тимчасове місце проживання, про що сам наголошує, перешкоджає кримінальному провадженню, спотворює документи, які мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінальних правопорушень, у тому числі іншою особою, може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому на думку прокурора застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та проведення досудового розслідування у розумні строки.
У судовому засіданні прокурор заявлене слідчим клопотання підтримав із зазначених у ньому підстав, вказавши, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у інкримінованих йому діях та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, вказує на неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку з чим просив клопотання задовольнити.
Захисник та підозрюваний у судовому засіданні проти клопотання заперечували, вказували на необґрунтованість повідомленої підозри і відсутність ризиків за ст.177 КПК та просили відмовити у задоволенні клопотання.
Заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали поданого клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Згідно ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Санкція ч.2 ст.384 КК України передбачає покарання серед іншого у виді позбавленням волі на строк від двох до п`яти років.
Частиною 5 статті 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Тому для вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує також і практику Європейського суду з прав людини, зокрема у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, йдеться про «розумну підозру» у вчиненні кримінального злочину, де передбачено як необхідну передумову «наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин» (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
На підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у інкримінованих діях органом досудового розслідування зібрано певні докази, які вказують на можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому дій.
Обґрунтованість такої підозри підтверджується наявними у даному кримінальному провадженні фактичними даними, зокрема дослідженими, в ході розгляду даного клопотання вищенаведеними доказами, підстав для визнання яких недопустимими на даний час немає.
У такому контексті «розумна підозра», зазначена у статті 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування. Стаття 5 § 1(с) навіть не передбачає, що орган досудового розслідування має одержати достатні докази для висунення обвинувачення як на час арешту, так і під час перебування апелянта під вартою (N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).
З огляду на викладене, розглянувши клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор в судовому засіданні, дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також перешкоджати встановленню істини по провадженню, і ці обставини у своїй сукупності, з врахуванням вищенаведених, встановлених в ході розгляду клопотання, обставин дають підстави вважати, що останній може дійсно незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Будь-яких даних про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України або їх зменшення, для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено.
На підставі ч.ч.3,4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні законодавець передбачив лише щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею. Таким чином, слідчий вважає за необхідне визначити розмір застави (п.2 ч.5 ст.182 КПК - щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати) у даному кримінальному провадженні з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, та визначити йому обов`язки, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.177,178,182,183,186,193,194,196,197,395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.384 КК України, задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку тримання під вартою, передбаченого ч.1 ст.197 КПК України 60 діб, який обчислювати з часу затримання ОСОБА_5 , тобто з 09 години 13 хвилин 16 вересня 2016 року.
Одночасно визначити розмір застави у межах 30 мінімальних заробітних плат в сумі 43500 (сорока трьох тисяч п`ятисот) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Корольовського районного суду м. Житомира.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у разі внесення застави наступні обов`язки: з`являтись на виклики до слідчого, прокурора або суду, не відлучатись за межі населеного пункту, де він проживає; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі слідчого ізолятора м. Житомира.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1