АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 11-сс/774/264/16 Справа № 201/2250/16-к Слідчий суддя - ОСОБА_1 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія: ст. КПК України
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2016 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:
судді доповідача ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

при секретарях ОСОБА_5 ,

ОСОБА_6

за участю прокурора ОСОБА_7

заявника ОСОБА_8

представників заявника ОСОБА_9 ,

ОСОБА_10 ,

ОСОБА_11 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляцію директора ТОВ Фірма «Каскад» на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 18 лютого 2016 року, якою накладено арешт на грошові кошти,

встановила:
Вказаною ухвалою накладено арешт на грошові кошти у видатковій частині, що знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , (643). № НОМЕР_2 (980), № НОМЕР_3 (840), № НОМЕР_4 (980), № НОМЕР_5 (980), № НОМЕР_6 (978) відкритих ТОВ Фірма «Каскад» () в ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299). Зупинено видаткові операції по вищевказаним рахункам за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та пов`язаних з виплатою заробітної плати.

Зобов`язано службових осіб вказаної банківської установи направляти виписки (довідки) із зазначенням на рахунках ТОВ Фірма «Каскад» () № НОМЕР_1 , (643), № НОМЕР_2 (980), № НОМЕР_3 (840), № НОМЕР_4 (980), № НОМЕР_5 (980), № НОМЕР_6 (978) в ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299) даних про зміну суми грошових коштів на вищезазначених рахунках із вказівкою СВ ФР ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області, розташованого за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Високовольтна, буд. 24.

Своє рішення суд вмотивував тим, що в матеріалах справи міститься достатньо даних про ухилення службових осіб ТОВ Фірма «Каскад» від сплати податків, у зв`язку з чим задля забезпечення відшкодування збитків та з метою встановлення відомостей про обставини вчинення злочину, прийшов до висновку про можливість накладення арешту на грошові кошти.

Відповідно до наданих матеріалів провадження органами досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ Фірма «Каскад» у період з серпня 2014 року по вересень 2015 року, в порушення норм Податкового кодексу України, шляхом безпідставного внесення до складу податкового кредиту фінансово-господарських відносин з ТОВ «КФ БІЗНЕСЕКСПЕРТ» (), ТОВ «Діойл-ЛТД» (), ТОВ «Юпоком» (), ТОВ «Дангранія» (38191391) та ТОВ «МК Гефест» () щодо закупівлі спеціального обладнання для обробки металу, умисно ухилялися від сплати податку на додану вартість, чим спричинили фактичне ненадходження в бюджет держави грошових коштів в особливо великому розмірі на суму 3 369 433 грн. 41 коп.

Вказані дії органом досудового розслідування кваліфіковані за ч. 3 ст. 212 КК України.

Директор ТОВ Фірма «Каскад» не згоден з рішенням суду. В апеляції просить його скасувати та постановити нове, яким відмовити слідчому слідчого СВ ФР ДПІ у Жовтневому районі м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області в задоволенні клопотання про арешт грошових коштів.

В обґрунтування своїх доводів посилається на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, оскільки останні ґрунтуються на даних аудитора та аналітичній інформації, які не є доказами скоєння службовими особами підприємства кримінально-караного діяння.

Вказує на те, що ухвала суддею постановлена не іменем України.

Стверджує, що судом не досліджені докази та не наведені обґрунтованих підстав про те, що грошові кошти по видатковим операціям за вказаними рахунками були предметом злочину, використанні як знаряддя, чи набуті в результаті злочинної діяльності, не вказано чи відповідають вказані кошти вимогам ст. 167 КПК.

Зазначає, що в порушення вимог закону в ухвалі не вказано суддею строк її дії.

Вказує на порушення права на захист, оскільки ТОВ Фірма «Каскад» належним чином про дату, місце та час судового розгляду повідомлені не були.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи заявника та його представників, які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора та пояснення слідчого про законність судового рішення, обговоривши доводи скарги, колегія суддів дійшла до висновку про те, що вона підлягає частковому задоволенню, ухвала скасуванню з наступних підстав.

Із матеріалів справи вбачається, що в провадженні СУ ФР ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 00000, відомості про яке внесено в реєстр 30 вересня 2015 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, оскільки встановлено, що службові особи ТОВ Фірма «Каскад» шляхом безпідставного внесення до складу податкового кредиту фінансово-господарських відносин з низкою відповідних підприємств умисно ухилялися від сплати податку на додану вартість, чим спиричинили ненадходження в бюджет держави горошових коштів в особливо великому розмірі.

16 лютого 2016 р. слідчий СВ ФР ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на грошові кошти, у видатковій частині, що знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , (643). № НОМЕР_2 (980), № НОМЕР_3 (840), № НОМЕР_4 (980), № НОМЕР_5 (980), № НОМЕР_6 (978) відкритих ТОВ Фірма «Каскад» () в ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299).

Мотивував тим, що має достатньо підстав вважати, що безготівкові кошти, які знаходяться на вказаних рахунках суб*єктів господарювання «тіньового» сектору економіки, мають значення для встановлення обставин скоєння злочину, та є доказами, які допоможуть встановити джерела їх надходження, а також необхідні для забезпечення у майбутньому можливої конфіскації майна або цивільного позову з метою відшкодування збитків державі.

На думку судді, клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що з метою забезпечення відшкодування завданих збитків та встановлення відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, накладення арешту є необхідним.

З вказаним висновком колегія суддів не може погодитись, оскільки суд не звернув увагу, що в порушення вимог ст. 171 КПК, слідчим у клопотанні не зазначено ніяких відомостей стосовно підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснювати арешт майна.

Між тим, відповідно до ст. 170 КПК, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом, чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримано за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримвінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осбів, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили.

Відповідно до ст. 171 КПК із клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням із прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено:

1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути співмірною із розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Крім того, слідчому, прокурору, вирішуючи питання про необхідність звернення до судді з клопотанням про накладення арешту на майно, грошові кошти, необхідно керуватись вимогами ст. ст. 131, 132 КПК.

Відповідно до вказаних норм процесуального закону, заходами забезпечення кримінального провадження є у тому числі арешт майна.

Законодавцем звертається увага відповідних посадових осіб органу досудового слідства на те, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведуть, що існує обгрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеню тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Між тим, дослідивши матеріали за клопотанням слідчого, а також надане апеляційному суду кримінальне провадження, колегія суддів вважає, що як слідчим та і судом не були дотримані вимоги ст. ст. 131, 132, 170, 171, 173, 214 КПК при його внесенні та розгляді.

Крім того, колегія суддів вважає, що слідчим суддею не враховано, що у клопотанні слідчого не зазначено, що існує обгрунтована підозра вважати, що саме в результаті злочинних дій службових осіб ТОВ Фірма «Каскад» державі спричинено шкоду в особливо великому розмірі при обставинах, на які посилається орган слідства, чітких та конкретних підстав для здійснення арешту вищезазначених грошових коштів, а лише містяться посилання на ст. ст. 167 та 170 КПК, що ставить під сумнів обгрунтованість застосування цього заходу забезпечення.

До такого висновку колегія суддів приходить ще виходячи з пояснень директора ТОВ Фірма «Каскад» ОСОБА_12 та головного бухгалтера цього ж підприємства ОСОБА_13 про те, що про наявність проведеної аудіторської перевірки їм стало відомо 31 серпня 2015 р., після якої, до теперішнього часу не допитувались про обставини злочину.

Слідчий ОСОБА_14 суду апеляційної інстанції пояснив, що в його провадженні дана справа знаходиться з січня 2016 р. Відомості про скоєний злочин, передбачений ст. 212 ч. 3 КК, щодо кримінально-караних дій службовими особами ТОВ Фірма «Каскад» внесено до ЄРДР 30 вересня 2015 р. Стверджував про відсутність сумнівів, що службовими особами вказаного підприємтсва являються саме директор та головний бухгалтер, тобто, відповідно - ОСОБА_15 та ОСОБА_16 . Показав, що підозра повідомляється при наявності достатніх данних вважати, що саме дана особа винна у скоєнні кримінально-караного діяння. Чому така підозра не була повідомлена директору та головному бухгалтеру ТОВ Фірма «Каскад», пояснити не зміг.

Така позиція слідчого приводить колегію суддів до висновку про відсутність у останнього достатніх даних про скоєння службовими особами ТОВ Фірма «Каскад» злочину при обставинах, на які він посилається.

Тому підтвердженням являються немотивовані посилання слідчого на дані аудіторської перевірки, відповідно до висновків якої у випадку доведення факту проведення безтоварних операцій ТОВ Фірма «Каскад», дії посадових осіб не відповідають ЗУ «Про фінансовий облік та фінансову звітність в Україні», а при їх доведеності сума податкового кредиту підлягає відповідному корегуванню.

Як вбачається з наданих матеріалів слідчим не вжито усіх передбачених законодавством заходів для підтвердження результатів аудиторської перевірки відповідно до вимог Податкового кодексу України.

Колегія суддів також звертає увагу на те, що слідчим та судом не наведено доказів того, що грошові кошти по видатковим операціям за вказаними рахунками були предметом злочину, використанні як знаряддя, чи набуті в результаті злочинної діяльності, не вказано чи відповідають вказані кошти вимогам ст. 167 КПК.

Така сукупність даних, на які посилається слідчий, приводить колегію суддів до висновку вважати, що накладення арешту на грошові кошти із мотивів викладених, як у клопотанні, так і в ухвалі слідчого судді не ґрунтується на вимогах вказаних вище норм процесуального закону.

Крім того, при прийнятті рішення, колегія суддів враховує, що як у матеріалах за клопотанням, так і у матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які дані про те, що по справі заявлявся цивільний позов.

Складаючи клопотання, слідчий не навів в підтвердження своїх висновків, що саме в результаті злочинних дій службових осіб ТОВ Фірма «Каскад» державі спричинено шкоду в особоливо великому розмірі, що свідчить про не дотримання слідчим вимог ст. 171 КПК.

Тому необґрунтованим вважає колегія суддів, таким, що не відповідає матеріалам, як судового, так і кримінального провадження висновок слідчого судді про те, що дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що з метою забезпечення відшкодування завданих збитків державі та з метою встановлення відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, накладення арешту на зазначене майно є необхідним.

Таким чином, колегія суддів приходить до того, що висновки суду не відповідають фактичним обставинам провадження, що свідчить про неповноту судового розгляду.

Відповідно до ст. ст. 409 - 410 КПК - неповнота судового розгляду, невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження, істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, тягнуть скасування судового рішення, а з урахуванням вимог ст. 407 цього Кодексу зі скасуванням ухвали слідчого судді й постановленням нової ухвали.

Отже, з наведеного витікає, що слідчим суддею не були дотримані вимоги кримінального процесуального закону при прийнятті рішення про накладення арешту на майно.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, оскільки слідчим суддею постановлено судове рішення, яке не може бути визнане законним та обґрунтованим, тому воно підлягає скасуванню, з постановленням нового, яким клопотання слідчого необхідно скасувати, матеріали повернути для усунення допущених недоліків відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК.

Керуючись ст. ст. 170 - 173, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

постановила:
Апеляцію директора ТОВ Фірма «Каскад» задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 18 лютого 2016 року, якою накладено арешт на грошові кошти у видатковій частині що знаходиться на рахунках: № НОМЕР_1 , (643). № НОМЕР_2 (980), № НОМЕР_3 (840), № НОМЕР_4 (980), № НОМЕР_5 (980), № НОМЕР_6 (978) відкритих ТОВ Фірма «Каскад» () в ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299) скасувати.

Постановити нову, якою відмовити в задовленні клопотання слідчого СВ ФР ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області про накладення арешту на грошові кошти у видатковій частині що знаходиться на рахунках: № НОМЕР_1 , (643). № НОМЕР_2 (980), № НОМЕР_3 (840), № НОМЕР_4 (980), № НОМЕР_5 (980), № НОМЕР_6 (978) відкритих ТОВ Фірма «Каскад» () в ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), матеріали повернути прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4