Справа № 362/5995/15-к
Провадження № 1-кс/362/2102/15
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

17 серпня 2015 року року

слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , перевіривши клопотання слідчого СВ Васильківського МВ ГУ МВС України в Київській області ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до суду із клопотанням, перевіривши яке на предмет його відповідності вимогам кримінального процесуального закону, приходжу до висновку, що воно не містить всіх необхідних даних, передбачених ст. 160 КПК України.

Зокрема, в порушення пункту 2 частини другої статті 160 КПК України, клопотання не містить правову кваліфікацію кримінального правопорушення, а містить лише зазначення частини статті і статтю закону України про кримінальну відповідальність.

Також, слідчим не дотримано вимог пункту 4 частини другої статті 160 КПК України та не зазначено у клопотанні підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідних юридичних осіб.

До того ж, слідчим не зазначено неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих документів, як того вимагає норма пункту 6 частини другої статті 160 КПК України.

Так, слідчий не зазначає про можливість використання як доказів відомостей, що містяться в інформації, до якої він просить отримати тимчасовий доступ.

При цьому, посилання слідчого на частину другу статті 163 КПК України, є необґрунтованим та не підтверджується жодними фактичними обставинами, оскільки, відповідно до вказаної частини статті кримінального процесуального закону, сторона кримінального провадження, яка звернулася з клопотанням, повинна довести наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів.

У даному ж конкретному випадку, слідчий не доводить у своєму клопотанні наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, а лише зазначає про існування реальної загрози автоматичного знищення інформації з плином часу.

Враховуючи пункт 3 частини другої статті 160 КПК України, слідчому необхідно уточнити, до яких же саме речей і/або документів він хоче отримати тимчасовий доступ. При цьому, враховуючи суть такого виду клопотань, слідчому необхідно визначити, що таке «моніторинг»: річ чи документ?

Одночасно, слід наголосити, що положення КПК України не передбачають можливості за клопотанням слідчого зобов`язувати тих чи інших осіб вчиняти певні дії.

Крім того, слідчим не дотримано вимог пункту 5 частини другої статті 160 КПК України, оскільки у клопотанні не зазначено значення документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», доведеного до відома Головам апеляційних судів областей, міст Києва та Севастополя, Апеляційного суду Автономної Республіки Крим з метою однакового застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм кримінального процесуального законодавства, уникнення неоднозначного його тлумачення під час здійснення повноважень слідчим суддею суду першої інстанції, судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ звертає увагу місцевих та апеляційних судів також на те, що слідчий суддя вправі постановити ухвалу про повернення клопотання для усунення недоліків, якщо клопотання подано слідчому судді без додержання вимог, визначених відповідною нормою КПК. Зокрема, з огляду на зміст положень ч. 6 ст. 9 КПК України, беручи до уваги, що такий захід забезпечення кримінального провадження як тимчасовий доступ до речей і документів є найбільш поширеним серед інших, Суд вважає, що в разі невідповідності клопотання про його застосування вимогам ч. 2 ст. 160 КПК України, слідчий суддя вправі повернути його прокурору для усунення недоліків.

Одночасно, враховуючи зміст клопотання, приходжу до висновку, що недоліки, які потребують усунення, є такими, що можуть перешкодити постановленню слідчим суддею законного та обґрунтованого рішення.

Таким чином, оскільки клопотання не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, які встановлено до його змісту, клопотання слід повернути прокурору для усунення виявлених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 160 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Васильківського МВ ГУ МВС України в Київській області ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії повернути прокурору для усунення зазначених недоліків та належного оформлення відповідно до вимог статті 160 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя