Дата документу 29.01.2016 Справа № 554/598/16-к
Справа № 554/598/16-к
Провадження № 1-кс/554/780/2016
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2016 року м. Полтава

Октябрський районний суд міста Полтави у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника адвоката - ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_4 за погодженням з прокурором відділу прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Герасимівка Глобинського району Полтавської області, українця, громадянин України, без визначеного місця реєстрації, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, не одруженого, раніше судимого: 24.06.2005 року Семенівським РС за ст.185 ч.3, ст.309 ч.1 КК України, від відбування покарання звільнений з випробувальним строком 1 рік; 21.05.2008 року Глобинським РС за ст.289 ч.1, ст.297 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі. 14.03.2009 року Семенівським РС за ст.. 185 ч.3, ст.. 297 КК України до 4 років позбавлення волі. 27.06.2012 року Лохвицьким РС за ст.. 185 ч.2 КК України до 2 років позбавлення волі. Звільнений 27.06.2014 року з Кременчуцької ВК № 69 по відбуттю строку покарання, який обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення -

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, за матеріалами досудового розслідування № 0000037, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.01.2016 року,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України. У клопотанні орган досудового розслідування необхідність прийняття такого рішення аргументував наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.01.2016 року близько 10 години ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи за попередньою змовою між собою, із корисливих спонукань, з метою заволодіння чужим майном прибули на територію домоволодіння ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_2 . Після цього, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, зламали замок на вхідних дверях та проникли в приміщення житлового будинку, де застосувавши до ОСОБА_8 насильство, небезпечне для його життя чи здоров`я, яке виразилось у спричиненні ножового поранення пальця лівої руки та завдання кількох ударів руками по голові та тулубу ОСОБА_8 , вчинили на нього напад, в ході якого заволоділи телевізором Samsung, TV-тюнером Strong та грошовими коштами в сумі 40 грн.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер. Причина смерті встановлюється.

27.01.2016 року о 10:45 год. був затриманий ОСОБА_5 та о 21:00 год. складено протокол про затримання. 27 січня 2016 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_5 вину в повідомленій йому підозрі визнав частково.

Слідчий колопотання підтримав просив задоволити наголосив на наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зазначив, що підозрюваний може переховуватись від слідства, а також знищити докази, які на даний час досудовому слідству ще не відомі, тим самим перешкоджати встановленню істини у справі.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, прохав його задовольнити з підстав, що в ньому наведені, наголосивши на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Адвокат в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання про застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт з застосуванням електронного браслету, наголосив на тому, що підозрюваний має на утриманні малолітню дитину, також має відбуту, але не погашену судимість.

Підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання не заперечував.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі „ Гарькавий проти України" зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

У відповідності до ст. 5 п. „С" Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Таким чином, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.

Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні сторонами кримінального провадження надані докази, які на думку слідчого судді свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Вина ОСОБА_5 у вчинені вказаного кримінального правопорушення підтверджується:

- протоколом огляду місця події від 27.01.2016 року, яким є приміщення житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , де ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_7 вчинив розбійний напад на ОСОБА_8 ,

- показами потерпілого ОСОБА_8 ;

- протоколом огляду трупа ОСОБА_8 ;

- показами свідка ОСОБА_9 ;

- показами свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом огляду 20-ти гривневої купюри, які добровільно видала ОСОБА_10

- показами свідка ОСОБА_11 ;

- протоколом огляду пульта дистанційного керування до телевізора Samsung, який добровільно видала ОСОБА_12

- показами свідка ОСОБА_13 ;

- протоколом огляду телевізора Samsung, TV-тюнера Strong, які добровільно видав ОСОБА_13 ;

- показами підозрюваного ОСОБА_7 ;

- протоколом огляду куртки ОСОБА_5 , яку в останнього вилучили під час затримання в порядку ст. 208 КПК України.,

Суд, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків в місці його проживання, репутацію, майновий стан.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 183, 193,196-197, 199, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під варто ю в Полтавській установі виконання покарань № 23 УДПТС України в Полтавській області у межах строку тримання під вартою, передбаченого ч. 1 ст. 197 КПК України, який обчислювати у відповідності до приписів ст. 209 КПК України з 10 год. 45 хв. 27.01.2016 року.

Кінцевим днем тримання під вартою визначити 27.03.2016 року, до 10 год. 45 хв.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з часу проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1