№ 666/5154/15-к
Провадження № 1-кс/666/729/15

У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою
03.09.2015 року м. Херсон
Слідчий суддя Дніпровського районного суду міста Херсона ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором прокуратури Дніпровського району м. Херсона ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, українця, громадянина України, освіта повна середня, не працюючого, не одруженого, утриманців немає, на час розгляду клопотання є таким, що не має судимостей, фактичне місце проживання без реєстрації: АДРЕСА_1 ,
Слідчий СВ Дніпровського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області ОСОБА_4 , звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України, погодженим з прокурором прокуратури Дніпровського району м. Херсона ОСОБА_3 .
На думку слідчого та прокурора обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідне у зв`язку із запобіганням спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, зазначивши на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, вказали, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам. Прокурор також зазначив, що у матеріалах міститься достатньо доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, у підозрюваного ОСОБА_5 відсутні утриманці, відсутнє місце роботи, на підставі чого просив задовольнити клопотання про обрання запобіжного заходу.
Допитаний при розгляді клопотання ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, винним себе визнав, заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту за останнім місцем фактичного проживання.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Статтею 177 КПК України визначені мета і підстави застосування запобіжних заходів. Так метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
02.09.2015 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Дії підозрюваного ОСОБА_5 кваліфіковано ч. 2 ст. 186 КК України: відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно.
Досліджуючи особу (соціальні зв`язки) ОСОБА_5 встановлено, що підозрюваний не одружений, раніше не судимий, але вироком Білозерського районного суду Херсонської області від 20.08.2015 року, який на час розгляду клопотання не набрав законної сили, ОСОБА_5 засуджено за за вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 с. 15, ч.1 ст. 185 КК України
Беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років і підозру обґрунтовано вагомими доказами, підозрюваний раніше притягувався за вчинення злочину проти власності, повторно вчинив корисливий злочин, офіційно не працевлаштований, неодружений, не має міцних соціальних зв`язків, утриманців не має, не має законних джерел отримання прибутку, перебуваючи на волі буде мати можливість ухилитися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати встановленню об`єктивної істини у кримінальному проваджені шляхом незаконного впливу на свідків, потерпілого, інших підозрюваних, а також осіб поінформованих про їх злочинну діяльність, знищити, сховати або спотворити інформацію, речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, а також те, що менш суворі запобіжні заходи будуть не достатні для запобігання наведеним ризикам.
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя вважає, що з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується необхідно застосувати щодо підозрюваного в кримінальному правопорушенні запобіжний захід, як то передбачено ч.1 ст.177 КПК України.
Крім того, відповідно ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Прокурором та слідчим під час розгляду клопотання у судовому засіданні в повній мірі доведено про обґрунтованість підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України та існування ризиків, передбачених статтею 177 цього ж Кодексу на які вказує. Також є доведеними обставини, які вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів окрім тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою не зможе запобігти ризикам на які посилаються слідчий та прокурор.
На підставі викладеного, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі перелічені у ст.178 КПК України, суд вважає, що є всі підстави для задоволення клопотання та обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки лише застосування такого запобіжного заходу може запобігти можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, врахувавши обставини, передбачені ст.ст.177,178 КПК України, суд приходить до висновку про можливість визначення розміру застави у кримінальному провадженні, як то передбачено ч.3 ст.183 КПК України.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.183 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.
Згідно з пп. 8 п.1 ст. 40 Бюджетного кодексу України розмір мінімальної заробітної плати визначається в Законі про Державний бюджет на відповідний рік.
Розміри мінімальної заробітної плати на 2015 рік затверджено Законом України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" від 28.12.2014 року № 80-VIII і становить з 01.01.2015 року по 30.11.2015 року 1218,00 грн.; з 01.12.2015 року по 31.12.2015 року 1378,00 грн.
При визначенні розміру застави суд враховує обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу та ризики, передбачені ст.177 КПК України. Крім того визначаючи розмір застави, суд виходить з того, що він повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Визначаючи розмір застави, суд виходить із меж, визначених ч.5 ст.182 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177-178,182-183, 186, 193-194,196-197, 309,369-372,395 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Дніпровського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором прокуратури Дніпровського району м. Херсона ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Обрати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід тримання під вартою строком до 02.10.2015 року.
У разі внесення застави, суд на строк дії ухвали зобов`язує ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого чи прокурора, покладає на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:
1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Визначити строк дії ухвали до 02.10.2015 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Херсонської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1