У Х В А Л А

Справа № 149/1013/26

Провадження №1-кс/149/256/26

23.03.2026 р. м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявлене у кримінальному провадженні № 0000121, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.03.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмільник Вінницької області, громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

ВСТАНОВИВ:

23.03.2026 до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області надійшло вказане клопотання, яке мотивовано тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким злочином. 22.03.2026 о 05:40 год. ОСОБА_6 був затриманий у порядку ст. 208 КПК України. В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. За таких обставин слідчий, за погодженням із прокурором, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали клопотання.

Захисник та підозрюваний у судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання, просили обрати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, оскільки підозрюваний має постійне місце проживання, а обґрунтованість підозри та ризиків, зазначених у клопотанні не доведено.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, враховуючи наступне.

22.03.2026 до ЄРДР за № 0000121 внесено відомості за фактом того, що поліцейський групи реагування Хмільницького РВ УПО у Вінницькій області ОСОБА_7 отримав 22.03.2026 тілесні ушкодження, які наніс йому ОСОБА_6 на території АЗС «ОККО» у м. Хмільник Вінницької області. Правова кваліфікація ч. 2 ст. 345 КК України.

22.03.2026 ОСОБА_6 оголошено про підозру за ч. 2 ст. 345 КК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановлено, що надані слідчим докази доводять обставини, які свідчать про обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, що підтверджується: витягом з ЄРДР; рапортами працівників поліції; довідкою КНП «Хмільницька ЦЛ» про наявність у ОСОБА_7 тілесних ушкоджень; окремою відомістю, списком працівників залучених до служби, якими підтверджено, що ОСОБА_7 22.03.2026 виконував службові обов`язки; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , у якому він зазначив обставини нанесення йому тілесних ушкоджень; протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколом огляду предмету від 23.03.2026; висновком медичної експертизи від 23.03.2026, якою підтвреджено наявність у потерпілого легких тілесних ушкоджень, а також іншими матеріалами.

Оцінюючи доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри, слідчий суддя приймає до уваги наступне.

Згідно з правовими позиціями Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра" це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри є обов`язковим елементом застосування запобіжного заходу на стадії досудового розслідування.

У справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Зважаючи на викладене, на стадії вирішення питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя не може надавати оцінку "обґрунтованості підозри" в розрізі оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити правопорушення.

Такі відомості слідчим надані та доведені.

Окрім того, за змістом ст. 279 КПК України, у випадку виникнення підстав, слідчий чи прокурор можуть змінити раніше повідомлену підозру.

Існують ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на який вказує у своєму клопотанні слідчий, що полягають у необхідності запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Можливість вчиненні підозрюваним іншого кримінального правопорушення не доведена та є лише припущенням.

Також не підтверджено те, що ОСОБА_6 раніше притягувався до кримінальної відповідальності та в силу ст. 89 КК України вважається не судимим. До матеріалів клопотання додано лише запит слідчого на отримання інформації про судимість, відповідь на який не отримано. Будь-яких інших доказів, як то копії вироку суду, слідчим не надано.

Слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним вказаного кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні правопорушення (санкція статті передбачає обмеження волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк).

Отже, слідчим суддею встановлено наявність підстав для обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Оцінюючи доводи сторони захисту про можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

У свою чергу підозрюваний ОСОБА_6 має постійне місце проживання, навчається заочно у Роменському фаховому коледжі, має місці соціальні зв`язки тривалий час проживає з батьками, раніше не судимий, позитивно характеризується, є особою молодого віку. Докази, які б засвідчували підстави для обрання підозрюваному найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відсутні і слідчим та прокурором не доведено обставини, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 183, п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а тому клопотання підлягає частковому задоволенню і підозрюваному ОСОБА_6 слід обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що забезпечить виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України.

При цьому зважаючи на наявність двох ризиків, визначених у п.п. 1, 2 ст. 177 КПК України слідчий суддя вважає недостатнім обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання.

Згідно із ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України на підозрюваного слід покласти такі обов`язки: за викликом прибувати до слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області; не відлучатися із постійного місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання та місця роботи, навчання.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 303 КПК України підозрюваного слід негайно доставити до місця проживання і звільнити з-під варти, оскільки обрано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 395 КПК України, слідчий судді, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Заборонити ОСОБА_6 цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 303 КПК України негайно доставити підозрюваного ОСОБА_6 до місця проживання АДРЕСА_1 і звільнити з-під варти.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати на виконання Хмільницькому РВП ГУНП у Вінницькій області.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки: за викликом прибувати до слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області; не відлучатися із м. Хмільник Вінницької області, без дозволу слідчого, прокурора; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання та місця роботи або навчання.

Встановити строк дії ухвали - два місяці з моменту її постановлення, тобто до 21.05.2026.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити у два місяці до 21.05.2026.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11