Справа №523/7745/25
Провадження №1-кс/523/2715/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2026 року м. Одеса

Слідчий суддя Пересипського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Одесі, клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вказаним вище клопотанням.

Одеською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Південного регіону здійснюється нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 09.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000257, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 ч. 5 ст. 407 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 підозрюється у тому, ще він, будучи відповідно до положень Примітка 2 до ст. 368 КК України службовок особою, яка займає відповідальне становище, проходячи військову службу за контрактом на посаді заступника командира полку з тилу - начальника тилу військової частини НОМЕР_1 , діючи умисно, з корисливих мотивів, спільно із начальником речової служби цієї ж військової частини капітаном ОСОБА_5

16.03.2023 приблизно о 14 годині 50 хвилин, знаходячись на території запасного командного пункту військової частини НОМЕР_1 , який розташований близько АДРЕСА_1 (більш детальна адреса не підлягає розголошенню в умовах правового режиму воєнного стану), у зв`язку з попередньо виказаним ним проханням, одержав від психолога радіорелейного батальйону військової частини НОМЕР_1 майора ОСОБА_6 неправомірну вигоду в сумі 100 000 (сто тисяч) грн., за вчинення та невчинення ним, тобто ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_6 , як того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням службового становища, г саме: за підписання обхідного листа ОСОБА_6 для його безперешкодного переведення до іншої військової частини для подальшого проходження служби те не ініціювання проведення службового розслідування за фактом непідтвердженої нестачі матеріальних цінностей речової служби військової частини НОМЕР_1 , що рахувалися за майором ОСОБА_6 під час зайняття ним посади начальника речової служби даного підрозділу у минулому, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, - одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе, за вчинення та невчинення такою службовою особо в інтересах того хто надає неправомірну вигоду дій з використанням службового становища поєднане із вимаганням, вчинене за попереднього змовою групою осіб.

Крім того, в рамках кримінального провадження №0000266 від 12.05.2023, яке об`єднано з кримінальним провадженням №0000257, заочно повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, у зв`язку із самовільним залишенням військової частини.

Згідно п.3 ч.4 ст.202 КІІК України, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Проте, за час дії вказаного запобіжного заходу ОСОБА_4 порушив обов`язки, покладені на нього, як підозрюваного.

Відповідно до п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України одним із обов`язків, покладеним на ОСОБА_4 , як на підозрюваного, є обов`язок прибути за викликом до слідчого, прокурора проте даний обов`язок ОСОБА_4 порушено, оскільки, останній неодноразово за викликом до слідчого не з`являвся, самовільного залишив місце проходження служби, у зв`язку із чим, останньому заочно повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, на даний час місце його перебування невідоме.

Останнє відоме місце проживання ОСОБА_4 АДРЕСА_1 .

Враховуючи викладене прокурор просив звернути внесену за ОСОБА_4 заставу в дохід держави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Заслухавши думку прокурора та дослідивши письмові матеріали клопотання слідчий суддя вважає, що воно є обґрунтованим і підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Повідомлення про підозру у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України ОСОБА_4 вручено особисто 17.03.2023.

Того ж дня, 17.03.2023 слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси від 17.03.2023 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 14.05.2023, з можливістю внесення застави у розмірі 372 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 998 448 (дев`ятсот дев`яносто вісім тисяч чотириста сорок вісім) грн.

20.03.2023 ОСОБА_4 був звільнений з під варти у зв`язку із внесенням вищезазначеної застави.

Заходами забезпечення кримінального провадження є, у тому числі, запобіжні заходи (пункт 9 частини 2 статті 131 КПК). Застава є одним із видів запобіжних заходів (пункт 3 частини 1 статті 176 КПК).

Згідно п. 3 ч. 4 ст. 202 КІІК України, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

При порушенні умов такого запобіжного заходу як застава процедура його застосування включає також застосування заходів кримінально-процесуальної відповідальності. Так, у разі порушення умов застави - вона звертається в дохід держави (частина 8 статті 182 КПК).

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу (частина 9 статті 182 КПК).

З наведеного вище слідує, що звернення застави в дохід держави є невід`ємною складовою зміни запобіжного заходу в вигляді застави, яка передбачена частинами 8 та 10 статті 182 КПК, та охоплюється поняттям застосування запобіжного заходу в вигляді застави.

При цьому, на підозрюваного у разі внесення застави були покладені обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; уникати від спілкування зі свідками, потерпілим чи іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні.

09.05.2023 постановою старшого слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією в м. Одесі) ТУ ДБР у м. Миколаєві розташованого у м. Миколаєві досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000257 від 09.05.2023 було зупинено та оголошено ОСОБА_4 у розшук.

У зв`язку із викладеним, звернення застави в дохід держави має (із врахуванням особливостей цього заходу) відповідати встановленим правилам застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В ч. 3 ст. 182 КПК України вказано, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Метою припису частини 8 статті 182 КПК є запобігання порушенню обвинуваченим покладених на нього обов`язків шляхом застосування заходу кримінально-процесуальної відповідальності за таке порушення. У той же час метою звернення застави в дохід держави не є відшкодування шкоди, у завданні якої особа підозрюється чи обвинувачується.

Водночас зі змісту частини 8 статті 182 КПК вбачається, що в ній при описі обов`язків, у разі порушення яких передбачено застосування санкції у вигляді звернення застави в дохід держави, використані формулювання, як у множині, так і в однині. Зокрема, неявка за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи неповідомлення про причини своєї неявки як підстава для звернення застави в дохід держави зазначено як одноразову дію.

При цьому, застава є безстроковим запобіжним заходом, а тому її строк не може бути визначний ухвалою суду, і вона без визначення строку забезпечує виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (частина 7 статті 42 КПК).

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005, в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона по справі, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава, суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу (її частину) в дохід держави.

Враховуючи викладене слідчий суддя вважає, що наведені прокурором обставини вказують на порушення підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього ухвалою слідчого судді від 17.03.2023 року обов`язків, з метою переховування від органу досудового розслідування та спроби ухилитися від понесення покарання за вчинення інкримінованих йому злочинів.

Відтак, клопотання прокурора слід задовольнити та звернути заставу, внесену за підозрюваного ОСОБА_4 у сумі 998 тисяч 448 грн. в дохід держави, зарахувавши її до спеціального фонду Державного бюджету України.

Керуючись ст.ст. 36,131,132,176,177,182,184,194КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави, - задовольнити.

Звернути в дохід держави заставу у розмірі 24998 тисяч 448 грн., внесену 20.03.2023 року за підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 17.03.2023 року в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000257 (справа №947/8850/23; провадження №1-кс/523/947/3461/23), зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1