Справа № 216/402/26
провадження 1-кс/216/128/26
УХВАЛА

18 лютого 2026 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 21.01.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України

в с т а н о в и в:

До Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000013 від 21.01.2026.

1.Узагальнений зміст клопотання.

Прокурор обгрунтовує своє клопотання тим, що що до сектору дізнання Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшли матеріали ЖЄО за фактом того, що 21.01.2026 о 06:51 годині до чергової частини Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення по лінії 102 про те, що за адресою: с. Вільне на березі Карачуновського водосховища головний інспектор державного рибоохоронної служби ОСОБА_5 виявив особу, яка здійснювала незаконний вилов риби за допомогою 1 жилкової сітки.

Виїздом СОГ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області 21.01.2026 року на місце події, а саме біля річки Карачуновського водосховища, що в с. Вільне, Криворізький район, Дніпропетровської області (координати 47934936, 3328539) виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , біля якого знаходились 1 (одна) жилкова сітка довжиною 200 м, висотою 4 метра, вічко 120 мм; та біоресурси, а саме риба виду: толстоб у кількості 66 шт, вагою 682 кг.

Опитаний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 пояснив, що 20.01.2026 року направився до Карачунівського водосховища, що у с. Вільне, Криворізького району, Дніпропетровської області, де побачив на кризі рибу, яка була у мішках. Після чого 21.01.2026 року приблизно о 03:00 годин ОСОБА_6 повернувся до місця де виявив рибу та вирішив витягти її на берег річки Карачунівського водосховища та в цей час до нього підійшли співробітники рабоохоронного патруля та викликали на місце події СОГ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Вилучені 1 (одна) жилкова сітка довжиною 200 м, висотою 4 метра, вічко 120 мм запаковано до тканевого мішка до Криворізького РУП, а біоресурси у вигляді риби виду: толстоб у кількості 66 шт, вагою 682 кг передано на відповідальне зберігання ФОП « ОСОБА_7 », ЄДРПОУ НОМЕР_1 , адреса: Криворізький район, с. Радіонівка, вул. Фестивальна.

21.01.2026 постановою ст. дізнавача СД Криворізького РУП ОСОБА_8 1 (одна) жилкову сітку довжиною 200 м, висотою 4 метра, вічко 120 мм; та біоресурси, а саме риба виду: толстоб у кількості 66 шт, вагою 682 кг визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Вилучені під час огляду вищевказані речі мають суттєве значення в доказуванні у кримінальному провадженні за № 0000013 від 21.01.2026.

Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Виходячи з того, що вищезазначене майно відповідає критеріям, передбаченим ч. 2 ст. 167 КПК України, є необхідність накласти на вилучені речі під час огляду місця події, забезпечивши, таким чином, виконання завдань кримінального провадження.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Зазначені вилучені речі є знаряддям та предметом вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні і їх збереження у непорушному стані має значення для досудового розслідування та судового розгляду.

2. Позиції учасників судового засідання.

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином, подав заяву в якій клопотання підтримав в повному обсязі, просив розглядати клопотання за його відсутності.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Отже, слідчий суддя, приймаючі рішення про розгляд справи за відсутності заявника, приймає до уваги положення частини 6 статті 9 КПК України, згідно з якою, у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 7 КПК України, до таких засад, зокрема, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень неможливий.

Таким чином, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, на думку слідчого судді, клопотання можливо розглянути по суті і у відсутності сторони кримінального провадження, яка подала клопотання.

У судове засідання фактичний володілець майна ОСОБА_6 , у якого зазначене в клопотанні майно було вилучено, належним чином, у передбаченому ст. 135, ч. 1 ст. 172 КПК України порядку, повідомлений про час та місце розгляду клопотання, не з`явився. Надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, прти задоволення клопотання не заперечував.

Зважаючи на викладене, а також, виходячи зі встановлених ч. 1 ст. 172 КПК України строків та засад їх розумності, передбачених ст. 28 КПК України, слідчим суддею визнано можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності володільця майна на підставі наданих сторонами матеріалів.

При цьому, слідчий суддя керується положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, згідно яких, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Через неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

3.Обставини, що були встановлені під час розгляду клопотання.

В ході розгляду клопотання встановлено, що у провадженні СД Криворізького РУП ГУНП у Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за за №0000013 від 21.01.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 21.01.2026 дізнавачем СД КРУП ГУНП в Дніпропетровській області було вилучено у ОСОБА_6 під час огляду наступне майно, а саме:

1 (одна) жилкова сітка довжиною 200 м, висотою 4 метра, вічко 120 мм; та біоресурси, а саме риба виду: толстоб у кількості 66 шт, вагою 682 кг.

Постановою дізнавача від 21.01.2026 року вказане майно було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст.170КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до п. 5, 6 ч. 2 ст.173КПК України разом з іншим, при вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

У відповідності до ч. 2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 2 ст.167КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про наявність передбачених кримінальним процесуальним законом підстав для накладення арешту на 1 (одну) жилкову сітку довжиною 200 м, висотою 4 метра, вічко 120 мм; та біоресурси, а саме риба виду: толстоб у кількості 66 шт, вагою 682 кг., оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що тимчасово вилучене майно має значення речових доказів у кримінальному провадженні та відповідає критеріям, визначеним у ст. 170 КПК України, має істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містить відомості щодо обставин кримінального правопорушення та може бути використане під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

З огляду на наведене слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора.

Керуючись ст.ст. 98, 100, 167, 170-173 КПК України, суд

у х в а л и в :

Клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 21.01.2026 - задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною права на відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучено під час огляду місця події 21.01.2026, а саме:

- 1(одна) жилкова сітка довжиною 200 м, висотою 4 метра, вічко 120 мм яку поміщено до мішку та опечатано і вилучено до Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області;

- біоресурси у вигляді риби виду: толстоб у кількості 66 шт, вагою 682 кг., що передано на відповідальне зберігання ФОП « ОСОБА_7 », код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 , які перебували у володінні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою недопущення приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, перенесення предметів, що мають значення речових доказів у кримінальному провадженні.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_9