Справа № 357/220/26
У Х В А Л А

про виправлення описки

13 лютого 2026 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біла Церква, Київської області, питання про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22.01.2026 по скарзі адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність Білоцерківського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції України в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування,

У С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22.01.2026 скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність Білоцерківського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції України в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування задоволено та зобов`язано уповноважену особу Білоцерківського районного Управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості по факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України, за заявою ОСОБА_4 .

Слідчим суддею встановлено, що при винесенні ухвали допущено описку у мотивувальній частині ухвали, а саме вказано: «В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 звернувся до Білоцерківського районного Управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з заявою про вчинення кримінального правопорушеня, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України», замість вірного: «В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 звернувся до Білоцерківського районного Управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з заявою про вчинення кримінального правопорушеня, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України».

Учасники судового провадження в судове засідання не з`явились.

Відповідно до ч. 2 ст. 379 КПК України питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У відповідність до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя вважає, що допущена описка підлягає виправленню.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власної ініціативи або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Слідчий суддя, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити описку.

Керуючись ст. 379 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Внести виправлення в мотивувальну частину ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 22.01.2026 у справі № 357/220/26 1-кс/357/50/26, по скарзі адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність Білоцерківського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції України в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування, вважати вірним: «В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 звернувся до Білоцерківського районного Управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з заявою про вчинення кримінального правопорушеня, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України».

Копію ухвали направити учасникам судового провадження.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_6