Провадження № 1-кп/686/152/26
УХВАЛА

09 квітня 2026 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ковель, Волинської області, українця, громадянина України, із вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , колишнього стрільця-снайпера 3 десантно-штурмового відділення З десантно-штурмового взводу 2 десантно-штурмової роти 1 десантно-штурмового батальйону військової частини НОМЕР_1 , із званням «солдат», раніше не судимого,-

у кримінальному провадженні № 0000470,

в с т а н о в и в:

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Клопотання вмотивовано наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тим, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, перешкоджати провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений та його захисник, щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, просили на застосуванні відносно нього більш м`якого запобіжного заходу.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, обвинуваченого, дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що клопотання прокурора слід задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою виходячи з наступного.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 лютого 2026 року обвинуваченого ОСОБА_5 оголошено у розшук.

Згідно ч.1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Необхідність обрання стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю наступних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть настати, якщо підозрюваний буде залишатись на волі, а саме запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину санкція статті якої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, що також зазначено у практиці Європейського Суду з прав людини (справа «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001, справа «Летельє проти Франції» від 26.06.1991), за якими вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув?язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя.

При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання.

Так, перебуваючи на волі обвинувачений ОСОБА_5 може вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки офіційного працевлаштування не має, постійне джерело заробітку у ОСОБА_5 відсутнє, стійких соціальних зв?язків ОСОБА_5 не має.

З урахуванням того, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком 5 до 10 років, з огляду на те, що прокурором доведено наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений був оголошений у розшук; враховуючи недостатність застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаному ризику, суд вважає, що до обвинуваченого ОСОБА_5 слід застосувати саме запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до шістдесяти днів.

12 вересня 2022 року набрав чинності прийнятий Верховною Радою України Закон України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо обрання запобіжного заходу до військовослужбовців, які вчинили військові злочини під час дії воєнного стану» від 16 серпня 2022 року №2531-ІХ, спрямований на унеможливлення застосування будь-яких інших запобіжних заходів, окрім як тримання під вартою, до військовослужбовців, які вчинили окремі військові злочини під час дії воєнного стану.

Варто звернути увагу, що військовий злочин, вчинений військовослужбовцем під час дії правового режиму воєнного стану свідчить про максимальний ступінь суспільної небезпеки, як самого діяння, так і особи, що його вчинила, а отже до такого військовослужбовця повинно бути застосовано тримання під вартою.

Відповідно до частини сьомої статті 176 КПК України, під час дії воєнного стану застосування виключно запобіжного заходу, визначеного пунктом 5 частини першої цієї статті (тобто тримання під вартою), можливе до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються тільки у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 КК України.

Однак, враховуючи дискрецію повноважень судді у вирішенні питання про можливість визначення розміру застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст. 407 КК України, вважаю за можливе визначити розмір застави при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В силу ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно із ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, враховуючи майновий та сімейний стан ОСОБА_5 та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, дані про його особу та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, вважаю за можливе визначити розмір застави як альтернативний запобіжному заходу у виді тримання під вартою у мінімальному розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3328 грн.) 133 120 грн. та забезпечить виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 177, 182, 331 КПК України, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 05 червня 2026 року включно.

Визначити заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 133 120 грн., в разі внесення якої, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , зобов`язання прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою, а також на нього слід покласти наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не відлучатись з населеного пункту в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України, у випадку наявності.

У випадку внесення визначеної суми застави, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти звільнити.

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Ухвала діє по 05 червня 2026 року включно.

Ухвала судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя