Справа №463/1622/26
Провадження №1-кс/463/2055/26
УХВАЛА

26 лютого 2026 року місто Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління Бюро економічної безпеки України у Львівській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_6 від 12.02.2026 року, -

встановив:

Скаржник звернулася до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління Бюро економічної безпеки України у Львівській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_6 від 12.02.2026 року.

Скаргу мотивує тим, що 12.02.2026 ОСОБА_6 подала заяву про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст.210, 364 КК України. Однак, відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР не внесено, що підтверджується листом ТУ БЕБ у Львівській області від 18.02.2026 №23.11/3.1/11-30/1183-26.

Таким чином, уповноважена особа Територіального управління Бюро економічної безпеки України у Львівській області в порушення вимог ст.214 КПК України протягом 24 годин питання про внесення в ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення не вирішив. А тому скаржник звернувся до слідчого судді з відповідною скаргою, яку просить задовольнити.

Скаржник - адвокат ОСОБА_3 , в судовому засіданні, проведеному в режимі відеоконференції, подану скаргу підтримала та просила задовольнити з підстав, викладених у скарзі.

Представник суб`єкта оскарження - Територіального управління Бюро економічної безпеки України у Львівській області в судовому засіданні проти скарги заперечив з підстав, викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи. Просив в задоволенні скарги відмовити. Пояснив, що Територіальне управлінням БЕБ у Львівській області в межах компетенції розглянуто заяву ОСОБА_7 від 12.02.2026, яка надійшла з БЕБ України (вх. ТУ БЕБ у Львівській області 17.02.2026), з приводу можливих неправомірних дій службових осіб КНП БМР «Буська центральна районна лікарня» під час укладення договору від 15.05.2025 №1008 з АО «ТI Eнд ті Партнерс», його виконання сторонами та внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 210, 364 КК України.

Відповідно до листа від 18.02.2026 №23.11/3.1/11-30/1183-26 заявнику проінформовано про результати розгляду такого звернення та надану обґрунтовану відповідь.

Зокрема, за результатами розгляду заяви ОСОБА_7 від 12.02.2026 та наданими додатками встановлено, що 15.05.2025 КНП БМР «Буська центральна районна лікарня» укладено договір про надання правової допомоги №1008 з АО «ТI Eнд ті Партнерс».

Відповідно до п.1.1 умов договору Клієнт доручає, а Адвокатське об`єднання, відповідно до чинного законодавства України, приймає на себе зобов`язання із надання правової допомоги щодо представницьких повноважень, захисту прав і законних інтересів Клієнта в обсязі та на умовах, встановлених цим договором та за домовленістю Сторін.

Відповідно до п.4.1 вказаного Договору сторони домовились, що Вартість послуг Адвокатського об`єднання з надання правової допомоги за цим Договором встановлюється в розмірі, що визначається за домовленістю сторін в актах про надання послуг, які формуються в мірі надання правової допомоги (юридичних послуг) та вручається безпосередньо клієнту (уповноваженій особі Клієнта) або направляються засобами поштового чи комунікаційного зв`язку за його місцезнаходженням.

Відповідно до п.11.1 даний Договір діє на час виконання доручення. Щодо інших необхідних дій, ним не передбачених, укладається додаткова угода в порядку, передбаченому п.12.4 Договору.

Так, згідно листа від 05.02.2026 №135 та від 11.02.2026 №157 КНП БМР «Буська центральна районна лікарня» інформує, що договір від 15.05.2025 №1008 з АО «ТI Eнд ті Партнерс», є дійсним, доручення не є виконаним, а згідно листа від 20.01.2026 №68 встановлено, що АО «ТI Eнд ті Партнерс» не формувало жодних Актів про надання правової допомоги, відповідно КНП БМР «Буська центральна районна лікарня» не здійснювало оплату за цим Договором.

Отже, станом на 18.02.2026 із умов договору про надання правової допомоги №1008 з АО «ТI Eнд ті Партнерс» не встановлено, яка Вартість послуг Адвокатського об`єднання з надання правової допомоги за цим Договором. Окрім цього, за результатами розгляду звернення та враховуючи те, що КНП БМР «Буська центральна районна лікарня» не здійснювало оплату за Договором від 15.05.2025 №1008 з АО «ТI Eнд ті Партнерс», відсутні будь-які фактичні дані щодо вчинення використання бюджетних коштів не за цільовим призначенням, а отже і вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень частини 3 статті 216 Кримінального процесуального кодексу України, детективи органів Бюро економічної безпеки України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених: статтями 199, 200, 201-1, 201-3, 201-4, 203-2, 204, 205-1, 206, 212, 212-1, 218-1, 219, 220-1, 220-2, 222, 222-1, 223-1, 224, 229, 231, 232, 232-1, 232-2, 233 Кримінального кодексу України; статтями 191 (якщо предметом кримінального правопорушення є бюджетне відшкодування), 206-2, 210, 211 Кримінального кодексу України, у разі якщо досудове розслідування таких кримінальних правопорушень не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи Національного антикорупційного бюро України; статтями 191 (крім випадку, передбаченого пунктом 2 частини третьої цієї статті) та 364 Кримінального кодексу України, за умови що розмір предмета такого кримінального правопорушення або завданої ним шкоди становить від однієї тисячі до п`яти тисяч розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (станом на 01.01.2026 така сума повинна становити в розмірі від 3 328 000 до 16 640 000 гривень), та його вчинено службовою особою державного органу, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, та досудове розслідування такого кримінального правопорушення не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи Національного антикорупційного бюро України. Якщо під час розслідування кримінальних правопорушень, зазначених у пунктах 1, 2 і 3 цієї частини, будуть встановлені кримінальні правопорушення, передбачені статтями 192, 358, 366, 369 Кримінального кодексу України, вчинені особою, стосовно якої здійснюється досудове розслідування, або іншою особою, якщо вони пов`язані з кримінальними правопорушеннями, вчиненими особою, стосовно якої здійснюється досудове розслідування, такі правопорушення можуть розслідуватися детективами органів Бюро економічної безпеки України, у разі якщо досудове розслідування таких кримінальних правопорушень не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи Національного антикорупційного бюро України.

Так, згідно ст. 210 КК України передбачено, що нецільове використання бюджетних коштів службовою особою, а так само здійснення видатків бюджету чи надання кредитів з бюджету без встановлених бюджетних призначень або з їх перевищенням всупереч Бюджетному кодексу України чи закону про Державний бюджет України на відповідний рік, якщо предметом таких дій були бюджетні кошти у великих розмірах (великим розміром бюджетних коштів відповідно до статей 210, 211 цього Кодексу вважається сума, що в тисячу і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян). Станом на 01.01.2026 здійснюється досудове розслідування органами БЕБ України, якщо предметом таких дій були бюджетні кошти (які використані не за цільовим призначенням) в розмірі від 1 664 000 гривень, у разі якщо досудове розслідування таких кримінальних правопорушень не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи Національного антикорупційного бюро України.

Згідно з частиною першою статті 116 Бюджетного кодексу України порушенням бюджетного законодавства визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи іншим бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання, а саме:

23) здійснення платежів за рахунок бюджетних коштів без реєстрації бюджетних зобов`язань, за відсутності підтвердних документів чи при включені до платіжних документів недостовірної інформації, а також безпідставна відмова у проведенні платежу органами Казначейства України;

24) нецільове використання бюджетних коштів;

36) включення недостовірних даних до звітів про виконання паспортів бюджетних програм, а також порушення порядку та термінів подання таких звітів.

Також відповідно до статті 119 цього ж кодексу передбачено, що Нецільове використання бюджетних коштів - нецільовим використанням бюджетних коштів є їх витрачання на цілі, що не відповідають напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми або в порядку використання бюджетних коштів (включаючи порядок та умови надання субвенцій), бюджетним асигнуванням (розпису бюджету, кошторису, плану використання бюджетних коштів).

Пунктом 2.14 Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 №309 із змінами визначено, що не оплачені в кінці бюджетного періоду бюджетні фінансові зобов`язання розпорядників бюджетних коштів, які були зареєстровані для здійснення попередньої оплати (виплати авансу), інші бюджетні фінансові зобов`язання, які не є кредиторською заборгованістю, бюджетні зобов`язання та бюджетні фінансові зобов`язання одержувачів бюджетних коштів знімаються з обліку органами Казначейства. Про зняті з обліку бюджетні зобов`язання та бюджетні фінансові зобов`язання органи Казначейства повідомляють розпорядників бюджетних коштів.

Крім цього пунктом 3 розділу ІІІ. Порядок заповнення форм бюджетної звітності Порядку складання бюджетної звітності розпорядниками та одержувачами бюджетних коштів, звітності фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.01.2012 № 44 із змінами визначено, що Звіт про заборгованість за бюджетними коштами (форма № 7д, № 7м) складається розпорядниками та одержувачами бюджетних коштів на підставі даних бухгалтерського обліку про фактичну дебіторську та кредиторську заборгованість, яка виникла при виконанні кошторису (плану використання бюджетних коштів) за поточний та минулі звітні роки. Звіт складається в розрізі кодів програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету або програмної класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів (Типової програмної класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) і кодів економічної класифікації видатків бюджету та містить інформацію про заборгованість розпорядників та одержувачів бюджетних коштів за видатками та розпорядників за нарахованими доходами;

Отже, за результатами розгляду звернення ОСОБА_6 та враховуючи те, що КНП БМР «Буська центральна районна лікарня» не здійснювало оплату за Договором від 15.05.2025 №1008 з АО «ТI Eнд ті Партнерс», відсутні будь-які фактичні дані щодо вчинення кримінального правопорушення - використання бюджетних коштів не за цільовим призначенням, а також зловживання службовим становищем службовими особами такого кримінального правопорушення, що віднесено до підслідності детективів БЕБ України.

За результатами розгляду вказаного звернення встановлено, що в ньому не наведено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів Бюро економічної безпеки України, у зв`язку з чим на час їх розгляду відсутні достатні правові підстави для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали скарги вважаю, що в задоволенні такої слід відмовити виходячи з наступних підстав.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Встановлено, що 12.02.2026 ОСОБА_6 подала до Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.210, 364 КК України

Аналіз зазначеної заяви свідчить про те, що у поданій заяві про вчинення кримінального правопорушення від 12.02.2026 року, яка долучена до матеріалів скарги, заявником не зазначено об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення зазначеною в повідомленні особою кримінально-караного діяння та не надано жодних доказів на підтвердження такого.

Положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпеченого діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, згідно п. 2 Глави 3 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 17.08.2023 № 231, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Слідчий суддя звертає увагу, що норми чинного КПК України не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно.

Наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

Таким чином, суд вважає, що уповноважені особи Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області отримавши заяву ОСОБА_6 від 12.02.2026 року дотрималися вимог чинного законодавства України, перевірили її та встановили факт відсутності обставин, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, зазначених заявником, тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись вимогами статей 214, 303, 306, 307, 372 КПК України, -

постановив:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління Бюро економічної безпеки України у Львівській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_6 від 12.02.2026 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8