Провадження №1-кс/389/232/26
У Х В А Л А

іменем України

26 лютого 2026 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 , заявлене в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.02.2026 за №0000102, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській областіОСОБА_3 , як сторона кримінального провадження, 24.02.2026 подав до суду дане клопотання, в якому просить накласти арешт на дриль-шурупокрут Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240, що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучені 21.02.2026 під час огляду місця події відкритої ділянки місцевості, розташованої поряд з територією домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , та визнані 23.02.2026 речовим доказом, з метою збереження речових доказів, зокрема попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження тимчасово вилученого майна, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

На обґрунтування клопотання вказав, що до ВП №1 (м. Знам`янка) Кропивницького районного управління Головного управління національної поліції в Кіровоградській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що 18.02.2026 приблизно о 10:05 год невстановлена особа з приміщення деревообробної майстерні, розташованої за адресою АДРЕСА_2 таємно здійснила крадіжку дрилі-шурупокруту Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240.

Слідчим відділенням ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за вказаним фактом розпочато кримінальне провадження за №0000102 від 20.02.2025 за ч.4 ст.185 КК України.

21.02.2026 під час проведення огляду місця події відкритої ділянки місцевості, розташованої поряд з територією домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 у ОСОБА_5 було вилучено дриль-шурупокрут Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240.

23.02.2026 вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки воно є безпосереднім предметом кримінального правопорушення, підлягає пред`явленню для впізнання потерпілому, може бути об`єктом товарознавчої експертизи з метою визначення вартості.

Допитаний як свідок ОСОБА_5 показав, що 18.02.2026 приблизно о 11:30 год по вул.Центральній в с.Богданівка Кропивницького району Кіровоградської області, ОСОБА_6 запропонував в нього придбати дриль-шурупокрут з акумулятором за 300 грн. На вказану пропозицію ОСОБА_5 погодився та придбав вказане майно у ОСОБА_7 .

Наразі існує реальний ризик відчуження або приховування зазначеного майна, оскільки воно вже перебувало у незаконному обігу та було продане третій особі. За відсутності арешту майно може бути повернуте особі, у якої його вилучено, що створить ризик його повторного відчуження або знищення.

Арешт майна є співмірним обмеженням права власності, відповідає завданням кримінального провадження та необхідний для забезпечення повного, всебічного і неупередженого розслідування.

Відповідно до ст. 170, 172 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Ненакладення арешту на зазначене майно може призвести до його приховування, пошкодження, знищення або відчуження, що унеможливить досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

З огляду на наведені фактичні обставини та норми кримінального процесуального законодавства, вилучений дриль-шурупокрут Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240 є речовим доказом, має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та підлягає арешту з метою забезпечення його збереження. Інші, менш обмежувальні заходи не можуть забезпечити досягнення мети кримінального провадження.

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просить суд розглянути клопотання за його відсутності.

Власник вилученого майна - ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце повідомлявся у встановленому порядку, причина його неявки суду не відома.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття вказаних осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Положенням ч.1 ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.ч.10, 11 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Встановлено, що СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.02.2026 за №0000102, за ознаками кримінального правопрушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за фактом таємного викрадення з майстерні ОСОБА_4 акумуляторного шуруповерта.

21.02.2026 під час проведення огляду місця події відкритої ділянки місцевості, розташованої поряд з територією домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 у ОСОБА_5 вилучено дриль-шурупокрут Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240.

Постановою слідчого від 23.02.2026 вказані речі визнано речовими доказами та передано на зберігання до камери зберігання речових доказів ВП №1 (м.Знам?янка) КРУП ГУПН в Кіровоградській області, яка знаходиться за адресою вул Київська, 25, м.Знам?янка Кіровоградської області.

Як зазначено у клопотанні вилучена у ОСОБА_5 дриль-шурупокрут Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240, належить ОСОБА_4 .

Доцільність накладення арешту на вилучене майно, полягає в тому, що зазначене майно, є безпосереднім предметом кримінального правпопорушення, має ознаки речових доказів,які мають суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, так як можуть містити відомості, які будуть використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є необхідним для проведення слідчих дій, підлягає пред`явленню для впізнання потерпілому, може бути об`єктом товарознавчої експертизи з метою визначення вартості.

Клопотання слідчого про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України та у ньому чітко зазначені підстави, мета та завдання арешту у даному кримінальному провадженні.

Так, підставою та метою арешту є збереження речових доказів, безперешкодний доступ слідчого до них та проведення слідчих дій, а завданням арешту майна є запобігання можливості їх приховування.

Суд звертає увагу, що арешт майна це тимчасовий захід, а тому власник/володілець майна не позбавлений права звернутися з клопотанням про скасування арешту в разі непроведення слідчих дій з транспортними засобами протягом тривалого часу.

Відповідно до практики ЄСПЛ втручання у власність фізичних чи юридичних осіб це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату.

Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого Суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема: законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Беручи до уваги те, що вилучені 21.02.2026, під час огляду місця події відкритої ділянки місцевості, розташованої поряд з територією домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 у ОСОБА_5 дриль-шурупокрут Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240, є безпосереднім предметом кримінального правопрушення, мають на собі відомості, які можуть бути використані як докази, необхідний для проведення слідчих дій, судових експертиз, їх детального огляду. Слідчий суддя приходить до висновку, що вказане майно у відповідності до ст.98 КПК України має ознаки речового доказу, який має суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, тому з метою його збереження на вказане майно необхідно накласти арешт.

Матеріали клопотання свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника/володільця майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Водночас, враховуючи обставини справи, те, що слідчим не наведено обставин існування можливого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення вилученого майна, те, що вилучені дриль-шурупокрут Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240 належить потерпілому, керуючись ч.4 ст.173 КПК України, згідно з якою у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна, слідчий суддя вважає необхідним передати вилучене майно власнику на відповідальне зберігання з можливістю користування та попередити його про кримінальну відповідальність за незаконні дії щодо майна. На переконання суду, в даному випадку таке обмеження права власності як заборона користування майном, є неспіврозмірним із завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.98, 131, 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

В межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.02.2026 за №0000102, накласти арешт на дриль-шурупокрут Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240, що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_2 .

Дриль-шурупокрут Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240, передати на відповідальне зберігання з можливістю користування, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_2 , заборонивши останньому будь-яким способом розпоряджатися, відчужувати, передавати, вчиняти інші правочини щодо вищевказаного майна, до скасування арешту.

Зобов`язати ОСОБА_4 надавати вказані Дриль-шурупокрут Dnipro-M CD-218Q з акумуляторною батареєю Dnipro-M ВР-240, слідчому для проведення процесуальних дій.

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України за незаконні дії щодо майна, на яке накладено арешт.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Згідно з положеннями, що закріплені в ч.1 та ч.2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1