СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1365/26
ун. № 759/3812/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2026 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши в судовому засіданні клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000317 від 28.10.2019 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Руставі (Грузія), громадянина України, пенсіонера, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 4 ст. 246, КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000317 від 28.10.2019 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилався на те, що у ході досудового розслідування встановлено, що у період з грудня 2017 року по 23.04.2018 на території Київської області, більш точний час та місце в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановлена особа, реалізуючи єдиний злочинний умисел, діючи узгоджено між собою, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання у вигляді незаконної порубки лісу і заподіяння тяжких наслідків, використали інших осіб, які діяли без усвідомлення протиправного характеру своїх дій та дій вказаної групи осіб, під виглядом законної господарської діяльності, шляхом підготовки, складання, підписання, погодження, затвердження, отримання та використання офіційних документів, штучно створили умови для незаконної видачі лісорубного квитка серії НОМЕР_1 від 23.04.2018, що став підставою для здійсненням незаконної порубки 1890 дерев на лісових ділянках загальною площею суцільного зрубу 1,5 га у кварталі 36 виділі 15 Оливського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс.

Протиправними діями ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановленої особи державі заподіяно шкоду в розмірі 3 571 519, 12 грн (три мільйони п`ятсот сімдесят одна тисяча п`ятсот дев`ятнадцять гривень, дванадцять копійок), чим заподіяно істотну шкоду.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в незаконній порубці дерев у лісах, що заподіяла істотну шкоду, вчиненій за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України (в редакції КК України чинній станом на 23.04.2018).

Крім того, у період з 09.07.2018 по 17.07.2019 на території Київської області, більш точний час та місце в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановлена особа, реалізуючи єдиний злочинний умисел, діючи узгоджено між собою, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання у вигляді незаконної порубки лісу і заподіяння тяжких наслідків, використали інших осіб, які діяли без усвідомлення протиправного характеру своїх дій та дій вказаної групи осіб, під виглядом законної господарської діяльності, шляхом підготовки, складання, підписання, погодження, затвердження, отримання та використання офіційних документів, штучно створили умови для незаконної видачі лісорубних квитків серії НОМЕР_2 від 09.01.2019, НОМЕР_3 від 17.07.2019, що стали підставою для здійсненням незаконної порубки 857 дерев на лісових ділянках загальною площею суцільного зрубу 2 га у кварталі 33 виділах 16, 20, 21 Оливського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс».

Протиправними діями ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановленої особи державі заподіяно шкоду в розмірі

5 086 389, 50 грн (п`ять мільйонів вісімдесят шість тисяч триста вісімдесят дев`ять гривень, п`ятдесят копійок), чим спричинено тяжкі наслідки.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в незаконній порубці дерев у лісах, вчиненій за попередньою змовою групою осіб, що спричинила тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України (в редакції КК України чинній станом на 17.07.2019).

Крім того, у період з 07.05.2020 по 13.10.2020 на території Київської області, більш точний час та місце в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановлена особа, реалізуючи єдиний злочинний умисел, діючи узгоджено між собою, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання у вигляді незаконної порубки лісу і заподіяння тяжких наслідків, використали інших осіб, які діяли без усвідомлення протиправного характеру своїх дій та дій вказаної групи осіб, під виглядом законної господарської діяльності, шляхом підготовки, складання, підписання, погодження, затвердження, отримання та використання офіційних документів, штучно створили умови для незаконної видачі лісорубних квитків серії НОМЕР_4 від 08.07.2020, НОМЕР_5 від 19.08.2020 та НОМЕР_6 від 13.10.2020, що стали підставою для здійсненням незаконної порубки 1120 дерев на лісових ділянках загальною площею суцільного зрубу 2,6 га у кварталі 29 виділі 3 Оливського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс».

Протиправними діями ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановленої особи державі заподіяно шкоду в розмірі 4 681 903, 79 грн (чотири мільйони шістсот вісімдесят одна тисяча дев`ятсот три гривні, сімдесят дев`ять копійок), чим спричинено тяжкі наслідки.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в незаконній порубці дерев у лісах, вчиненій за попередньою змовою групою осіб, що спричинила тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України (в редакції КК України чинній станом на 13.10.2020).

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_10 підтримав подане клопотання в повному обсязі, просив його задовольнити, посилаючись на наявність підстав та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Зазначив, що обрання запобіжного заходу є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та недопущення ризиків, визначених кримінальним процесуальним законом. Додатково надав пояснення щодо обґрунтованості заявленого клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_4 зазначив, що суть заявленого клопотання йому зрозуміла. Надання пояснень по суті клопотання делегував своєму захиснику.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора. Вказала на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Зазначила, що підозрюваний має постійне місце проживання, сталі соціальні зв`язки, одружений, у силу похилого віку має відповідний стан здоров`я, на всі виклики органів досудового розслідування з`являвся. Наголосила на відсутності доказів можливого впливу підозрюваного на інших осіб. Проти застосування запобіжного заходу у вигляді застави заперечувала, вважаючи його непомірним для підозрюваного. Просила відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який запобіжний захід, зокрема у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, вивчивши зміст та мотиви клопотання і надані суду письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Згідно до ч. 8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Відповідно до ч. 6 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

11.02.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 246, ч. 4 ст. 246 КК України.

З наданих матеріалів кримінального провадження вбачається обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 2,4 ст. 246 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

? протоколом огляду кварталу № 36 виділ 15 в адміністративних межах Підгайнівської сільської ради Іванківського району Київської області від 08.12.2020, яким в ході здійснення спеціалістом контрольної інструментальної зйомки встановлено, що фактична площа (площа суцільного зрубу) земельної ділянки складає 1,5 га та являється суцільною земельною ділянкою, загальна кількість пнів незаконно зрубаних дерев складає 1890 пнів;

? протоколом огляду кварталу № 33 виділи 16, 20, 21 в адміністративних межах Кухарівської сільської ради Іванківського району Київської області від 21.12.2020, яким в ході здійснення спеціалістом контрольної інструментальної зйомки встановлено, що фактична площа (площа суцільного зрубу) земельної ділянки складає 2,0 га та являється суцільною земельною ділянкою, загальна кількість пнів незаконно зрубаних дерев складає 857 пнів;

? протоколом огляду кварталу № 29 виділ 3 в адміністративних межах Заруддянської сільської ради Іванківського району Київської області від 09.12.2020, яким в ході здійснення спеціалістом контрольної інструментальної зйомки встановлено, що фактична площа (площа суцільного зрубу) земельної ділянки складає 2,6 га та являється суцільною земельною ділянкою, загальна кількість пнів незаконно зрубаних дерев складає 1120 пнів;

? допитом свідка ОСОБА_6 , який вказав на ОСОБА_8 , як особу, яка забезпечила складання та підписання особами, необізнаними про вчинення злочину, документів, які є необхідними для призначення суцільних санітарних рубок;

? допитом свідка ОСОБА_11 , який вказав на ОСОБА_8 , як особу, яка надавала вказівки щодо зазначення у документах, які є необхідними для призначення суцільних санітарних рубок, площі ділянок площею

менше 1 га;

? допитом свідка ОСОБА_12 , який займав посаду інженера з охорони та захисту лісу ДП «СЛП «Київоблагроліс» та вказав на ОСОБА_4 , як особу, яка надавала вказівки щодо перевірки правильності складених документів, які є необхідними для призначення суцільних санітарних рубок, таким чином, щоб площі ділянок не перебільшували 1 га з огляду на заборону згідно Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», та як на особу, яка погоджувала такі документи особисто з керівником ДСЛП «КИЇВЛІСОЗАХИСТ» ОСОБА_13 та першим заступником керівника Київського обласного та по місту Києву управлінні лісового та мисливського господарства ОСОБА_14 ;

? допитом свідка ОСОБА_15 , який займає посаду начальника відділу стану моніторингу лісових насаджень ДСЛП «КИЇВЛІСОЗАХИСТ» та вказав на ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , як осіб, які говорили йому про необхідність зазначення у документах, які є необхідними для призначення суцільних санітарних рубок, площі ділянок площею менше 1 га, а також вказав що, ОСОБА_13 , будучи його керівником, висунув усну вказівку про необхідність зазначення у документах, які є необхідними для призначення суцільних санітарних рубок, площі ділянок площею менше 1 га;

? протоколом обшуку у ДП «СЛП «Київоблагроліс» від 25-26.11.2020;

? розрахунками Держекоінспекції Столичного округу від 05.03.2021, 02.03.2021, 01.03.2021 про розмір збитків, завданих внаслідок незаконної порубки дерев;

? висновком за результатом проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 09.06.2021, відповідно до якого: внаслідок незаконної порубки дерев у кварталі № 36 виділ 15 державі заподіяно шкоди у розмірі 3 571 519, 12 грн.; внаслідок незаконної порубки дерев у кварталі № 33 виділи 16, 20, 21 державі заподіяно шкоди у розмірі 5 086 389, 50 грн.; внаслідок незаконної порубки дерев у кварталі № 29 виділ 3 державі заподіяно шкоди у розмірі 4 681 903, 79 грн.; загальний розмір шкоди заподіяний державі складає

13 339 812,41 грн.;

? висновками судових почеркознавчих експертиз, відповідно до яких підписи від імені ОСОБА_4 у документах, необхідних для призначення суцільних санітарних рубок та лісорубних квитках виконані ОСОБА_4 ;

? іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Що стосується наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, то слід зазначити, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке віднесено до тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до семи років та, зважаючи на тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі доведення його вини, існує ризик щодо можливості переховування підозрюваного від слідчого, прокурора та суду. Крім того, існує ризик незаконно впливати на свідків, а тому слідчий суддя вважає, що на даній стадії досудового розслідування існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

За сукупності таких обставин, слідчий суддя, приймаючи до уваги дані про особу ОСОБА_4 , який є особою раніше не судимою, має міцні соціальні зв`язки та вважає за необхідне застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді застави, оскільки прокурором доведено, що встановлені під час розгляду клопотання обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може на даному етапі запобігти доведеному ризику та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків

Згідно із ч. 4 та 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Слідчий у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді застави просить визначити підозрюваному заставу в розмірі 1 385 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 4 609 280 грн., оскільки, на його думку, саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Слідчий суддя вважає, що розмір застави, визначений підозрюваному, повинен у повній мірі гарантувати виконання покладених на нього обов`язків. Цей розмір повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від порушення встановлених процесуальними нормами та/або покладених судом на нього обов`язків, забезпечувала його належну процесуальну поведінку та не була надмірною. Водночас, слідчий суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК України.

На переконання слідчого судді, застава в сумі 4 609 280 грн., яку просить визначити сторона обвинувачення, є завідомо непомірною для підозрюваного, та визначена слідчим без урахування положень однієї із загальних засад кримінального провадження - презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, регламентованої ст. 17 КПК України.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 є пенсіонером за віком (73 роки). Згідно з наданою довідкою АТ «ПриватБанк», його єдиним джерелом доходу є пенсія в розмірі 12 974 грн. Слідчим не надано доказів наявності у підозрюваного значних грошових активів, рухомого чи нерухомого майна, вартість яких дозволила б йому самостійно внести заставу у розмірі понад 4 мільйони гривень. Встановлення застави, яка у сотні разів перевищує річний дохід особи, суперечить принципу справедливості.

Підозрюваний перебуває у похилому віці (73 роки), має сталі соціальні зв`язки, офіційно зареєстроване місце проживання у м. Києві, де проживає разом із дружиною. Дані обставини значно знижують ризик його втечі. Крім того, підозрюваний раніше не судимий, що свідчить про відсутність у нього сталої кримінальної спрямованості.

Слідчий аргументує виключність випадку сумою збитків у 13 млн грн. Проте суд зазначає, що застава це засіб забезпечення поведінки, а не спосіб стягнення збитків на стадії досудового розслідування. Визначена судом сума у 200 мінімумів є суттєво вищою за звичайну межу для тяжких злочинів (80 мінімумів).

З огляду на наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що застава в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що з урахуванням ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» становить 665 600 грн., не є завідомо непомірною для підозрюваного та разом з покладеними на нього обов`язками забезпечуватиме належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігатиме існуючим ризикам.

Такий розмір застави є справедливим та здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного та підстав вважати його завідомо непомірним для підозрюваного слідчий суддя не вбачає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави - задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 200 (двохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 665 600 (шістсот шісдесят п`ять тисяч шістсот) гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: депозитний рахунок: код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО- 820172 , рахунок отримувача: UA1012089, призначення платежу: застава за…(П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №.., кримінальне провадження № , внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції).

Підозрюваний або заставодавець не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на рахунок та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- - прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді;

- не відлучатися за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування з ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_15 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, з дня внесення застави до 11.04.2026.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього згідно цієї ухвали обов`язків, а також, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1