Справа № 279/1355/26
Провадження № 1-кс/279/270/26
У Х В А Л А

02 березня 2026 року

Слідчиц суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання дізнавача СД Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000032 від 27.02.2026 року, за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

02.03.2026 на офіційну електронну адресу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшло вище зазначене клопотання .

За результатами дослідження клопотання, слідчий суддя встановив відсутність можливості ідентифікувати особу, яка звернулася з клопотанням.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 6 Закону України «Про електронні документи та документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Частиною 1 статті 7 цього ж Закону передбаченого, що оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги». Відповідно до ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Положення КПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте не виключається подання клопотання за правилами КПК України та скріпленої електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Частиною 3статті 172 КПК Українипередбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог закону, повертає його особі, яка звернулася з цим клопотанням.

З огляду на те, що клопотання про арешт майна не оформлено належним чином, що є перешкодою для призначення розгляду клопотання, на підставі засади законності кримінального провадження слідчий суддя прийшов до висновку про повернення клопотання особі, яка його подала.

Керуючись ст.9,172,171 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача СД Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000032 від 27.02.2026 року, за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт майна, повернути особі, яка його подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала клопотання, разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.

Роз`яснити особі, які подала клопотання, що повернення клопотанням не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1