Справа № 761/1834/26
Провадження № 1-кп/761/3115/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року м. Київ

Шевченківський районний суд м. Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 120 251 051 000 019 59 від 03.11.2025, у якому

гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Смяч Новгород-Сіверського району Чернігівської області, громадянин України, українець, з середньою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно непрацевлаштований, зареєстрований за адресою - АДРЕСА_1 , мешкає за адресою - АДРЕСА_2 , судимий,

та

гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Кам?янське Кам?янського району Дніпропетровської області, громадянин України, українець, з середньою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно непрацевлаштований, зареєстрований за адресою - АДРЕСА_3 , мешкає за адресою - АДРЕСА_4 , не судимий,

обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 121 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 315 КПК України у разі, якщо відсутні підстави для прийняття інших рішень, суд у підготовчому судовому засіданні призначає судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Прокурор вважав за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду, вважаючи вказаний процесуальний документ таким, що відповідає вимогам ст. 291 КПК. Крім того, державний обвинувач просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що у цьому кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК, оскільки, з огляду на покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення, обвинувачений може вчинити дії, спрямовані на переховування від суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Захисники не заперечували проти призначення обвинувального акта до судового розгляду. Захисник ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про застосування до його підзахисного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи необґрунтованістю визначених ризиків.

Обвинувачені не заперечували проти призначення обвинувального акта до судового розгляду. ОСОБА_6 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, застосувавши при цьому домашній арешт.

Суд, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 291 КПК обвинувальний акт має містити, серед іншого, викладення фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

З огляду на зазначене суд вважає, що прокурором дотримані вимоги ст. 291 КПК, обвинувальний акт містить дані, обов`язкова наявність яких визначена законом.

Кримінальне провадження відповідно до ст. 32, 33 КПК підсудне Шевченківському районному суду м. Києва, обвинувальний акт складено у відповідності до положень КПК, підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК судом під час підготовчого судового засідання не встановлено, а тому суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 121 КК.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, у силу ч. 6 цієї статті суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

На підставі вказаних засад кримінального провадження, а також згідно з ч. 2 ст. 318 КПК, суд, з`ясовуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вважає, що такими особами мають бути прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, обвинувачені та захисники.

Вирішуючи питання щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, суддя бере до уваги, що частиною 1 статті 194 КПК на суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу під час досудового розслідування покладений обов`язок встановити існування таких складових:

- чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

- чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК;

- чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Водночас Главою 28 КПК визначено, що судовий розгляд кримінального провадження здійснюється з метою встановлення, чи доведена вина особи поза розумним сумнівом. Тобто, оцінка обґрунтованості підозри на цій стадії судового провадження виключається.

Таким чином, суд, розглядаючи питання щодо доцільності застосування до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має встановити існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи, а також, чи може запобігти існуючим ризикам застосування до обвинуваченого менш суворого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Зокрема, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, що свідчить про наявність ризику вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від суду.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Характер інкримінованого обвинуваченому злочину, пов`язаного з заподіянням умисних тяжких тілесних ушкоджень потерпілому, вчинених групою осіб, свідчить про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_6 та підтверджує високу ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки останнього.

Суд також бере до уваги, що не виключено, що обвинувачений з метою уникнення відповідальності за інкриміновані йому злочинні дії може здійснити незаконний вплив на потерпілого та свідків з метою зміни останніми показань, або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Сукупність викладеного, приводить суд до переконання, що доводи сторони обвинувачення про відсутність підстав для застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Враховуючи наведе, суд дійшов висновку про необхідність застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, підстав для застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу відносно останнього суд не вбачає.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК розмір застави, суд, приймаючи до уваги обставини вчинення злочину, вважає, що застава у межах, передбачених ст. 182 КПК зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 9, 22, 177, 182, 183, 194, 291, 309, 314, 315, 334 КПК України, суд

у х в а л и в :

Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 121 КК України, призначити на 11 год. 00 хв. 05 лютого 2026 року у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Києва.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 28 березня 2026 року включно.

Визначити ОСОБА_6 заставу у сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 266 240 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок) грн.

Застава може бути внесена обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (код ЄДРПОУ - 26268059, МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, розрахунковий рахунок № UA 1012089, призначення платежу - застава за (ПІБ, дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого такі обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- повідомляти суд про зміну свого місця перебування;

- здати на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

У разі внесення застави встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Про час та місце судового розгляду повідомити сторони кримінального провадження.

Забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покласти на прокурора.

Ухвала в частині рішення щодо застосування запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1