Справа № 461/1147/26
Провадження № 1-кс/461/1050/26
УХВАЛА

про накладення арешту на майно

24.02.2026 слідча суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000178, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчої судді зі вказаним клопотанням, у якому просить накласти арешт на речі, які були вилучені 20.02.026 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 5 товарно-транспортних накладних від імені ПП «Сузір`я»; 2 товарно-транспортних накладних від імені ФОП ОСОБА_5 ; Iphone 14 PRO чорного кольору з ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 в якому працює картка мобільного оператора з н.т. НОМЕР_3 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що слідчим управлінням ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості щодо якого 04.09.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000178, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що перший заступник міського голови Шептицької міської ради (знаходиться за адресою: м.Шептицький, пр-т Тараса Шевченка, буд. 19, яка перебуває в комунальній власності Шептицької міської ради) ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спільно з депутатом Шептицької міської ради ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та посадовими особами ТОВ «Укрзахідурбанізація» () в особі інженера-землевпорядника ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 розробили протиправний механізм із виведення майна та об`єктів нерухомості з державної (комунальної) власності. Так, зацікавленими особами, з метою виготовлення проекту землеустрою щодо зазначеної земельної ділянки, залучено посадових осіб товариства, які в підготовленій документації вказали, що земельна ділянка комунальної форми власності вільна від забудови та на ній відсутні будь-які об`єкти нерухомості. В той же час на згаданому об`єкті знаходяться значні залишки відвалу чи червоної породи - відходи виробництва, що підлягають обліку та паспортизації, які без відповідних дозвільних документів реалізовуються залученими особами за готівкові кошти. Отриманні готівкові кошти від даної протиправної діяльності залученими особами використовуються для особистого збагачення.

20.02.2025 на підставі ухвали про надання дозволу на проведення обшуку від 18.02.2026 винесеною слідчим суддею Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , слідчим проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено:

1. 5 товарно-транспортних накладних від імені ПП «Сузір`я»;

2. 2 товарно-транспортних накладних від імені ФОП ОСОБА_5 ;

3. Iphone 14 PRO чорного кольору з ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 в якому працює картка мобільного оператора з н.т. НОМЕР_3 .

Вказані вище вилучені речі, постановою слідчого визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки в сукупності з іншими доказами мають важливе значення для доказування у даному кримінальному провадженні.

З огляду на вищевикладене, з метою збереження речових доказів на вище перелічене майно просить накласти арешт.

Слідчий у судове засідання не з`явився, у клопотанні просить проводити розгляд у його відсутності та відсутності прокурора.

З метою забезпечення арешту майна, слідча суддя вважає за можливе у порядку ч.2 ст.170 КПК України, проводити розгляд клопотання про накладення арешту на майно без виклику власника майна.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідча суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню за таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження

Клопотання узгоджено з вимогами ст. 171 КПК України і доводи слідчого, якими він обґрунтовує клопотання, підтверджені доданими до клопотання копіями документів.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні зазначені підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У частині 2 ст.173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані. як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На теперішній час досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000178 від 04.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, триває, та у подальшому може виникнути необхідність у додатковому дослідженні вказаних у клопотанні речових доказів для встановлення відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже, враховуючи викладене, слідча суддя доходить до висновку, що вказане у клопотанні майно відповідає критеріям ст. 98, ч.2 ст. 170 КПК України, а також можуть мати суттєве значення для встановлення істини у вказаному кримінальному провадженні для швидкого, повного та неупередженого розслідування, встановлення та притягнення винних до відповідальності. у зв`язку з чим, з метою їхнього збереження, слідча суддя вважає за необхідне накласти на них арешт.

Такий правовий висновок узгоджується з практикою застосування ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону. Досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під. час відповідного втручання було дотримано принципу "законності" і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити "особистий і надмірний тягар для особи. На початковій стадії досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні виправдана потреба у тимчасовому втручанні в права та інтереси власників та володільців майна, шляхом накладення арешту, заборони користування та розпорядження, вилученими в ході огляду місця події речима та предметами, з метою запобігання їхньому зникненню, пошкодженню чи відчуженню. Держава гарантує право громадянина на забезпеченням забезпечення проведення ефективного досудового розслідування. Таким чином, тимчасове обмеження Конституційних прав власника/володільця має незначний строковий характер, відтак перераховані основоположні суспільні інтереси, переважають принцип мирного володіння майном.

На підставі вищевикладеного, клопотання слідчого про арешт майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідча суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

1. Клопотання задовольнити.

2. Накласти арешт з метою збереження речових доказів на речі, які були вилучені 20.02.026 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

1) 5 товарно-транспортних накладних від імені ПП «Сузір`я»;

2) 2 товарно-транспортні накладні від імені ФОП ОСОБА_5 ;

3) Iphone 14 PRO чорного кольору з ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 в якому працює картка мобільного оператора з н.т. НОМЕР_3 .

3. Виконання цієї ухвали покласти на слідчих, які перебувають у групі слідчих у кримінальному провадженні № 0000178 від 04.09.2025 та прокурорів Львівської обласної прокуратури, які здійснюють процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України, арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідча суддя ОСОБА_8