Провадження № 1-кп/185/1685/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2025 року колегія суддів Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в період воєнного стану кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000281 від 09 серпня 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 289 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 (дистанційно),

потерпілої ОСОБА_7 (дистанційно),

представника потерпілої адвоката ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_9 ,

В С Т А Н О В И Л А :

Прокурор просить призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 289 КК України, вважаючи, що дотримані всі вимоги, передбачені ст. 291 КПК України.

Заперечень від учасників судового розгляду проти призначення обвинувального акту до судового розгляду не надійшло.

Заслухавши думку учасників процесу щодо можливості призначення судового розгляду, провівши підготовчі дії, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст. 316 КПК України судовий розгляд має бути призначено не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення і перешкоди для призначення судового розгляду по даній справі відсутні.

Клопотань про витребування певних речей чи документів, від учасників судового провадження не надійшло.

Обвинувальний акт складено у відповідності до ст. 291 КПК України. Згідно п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України в обвинувальному акті викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими.

До суду надійшов цивільний позов ОСОБА_7 до ОСОБА_5 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди.

Учасники процесу не заперечували проти приєднання до матеріалів справи цивільного позову.

Від прокурора надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строк якого спливає до наступного судового засідання, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на його думку, не перестали існувати.

Обвинувачений ОСОБА_5 та захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_9 не заперечували проти продовження запобіжного заходу. Однак захисник просив визначити місце утримання обвинуваченого ОСОБА_5 гауптвахта, в зв`язку з тим, що останній є віськовослужбовцем.

З`ясувавши думку сторін кримінального провадження із зазначеного питання, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 закінчиться до наступного судового засідання, однак завершити кримінальне провадження неможливо, оскільки є необхідність у відкладенні судового засідання.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, судом враховується, що ризики, передбачені ст.177 КПК України встановлені під час застосування запобіжного заходу, продовжують існувати, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Також, ст. 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

ОСОБА_5 раніше не судимий, є військовослужбовцем, обвинувачується у вчиненні умисних тяжкого і особливо тяжкого кримінальних правопорушень проти життя та здоров`я особи, що згідно обвинувального акту, було скоєно в умовах воєнного стану і завдало смерть потерпілому. Незважаючи на міцні соціальні зв`язки обвинуваченого наявність родини, місця проживання, враховуючи обсяг пред`явленого ОСОБА_5 обвинувачення, зважаючи на обставини та характер тяжкості та суспільної небезпечності, інкримінованих обвинуваченому злочинів, ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує останньому, у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, є достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто наявні ризики, передбачені п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Колегія суддів також враховує ризик можливого впливу на свідків, адже свідки перед судом безпосередньо не допитані.

Кримінальне провадження перебуває на стадії підготовчого судового розгляду, і оцінці судом на зазначеній стадії кримінального провадження підлягають лише характер, тяжкість та наслідки кримінального правопорушення, а також наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому.

Отже ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формі або формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження суд застосовує стандарт достатності підстав вважати, що обвинувачений може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, суд має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності вчинення ним дій, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Колегія суддів, вважає, що вказані відомості про особу обвинуваченого в сукупності із обсягом пред`явленого йому обвинувачення та встановленими ризиками, передбаченими ч. 1 ст. 177 КПК України, дають достатні підстави вважати, що альтернативні запобіжні заходи не здатні запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Матеріали провадження не містять інших переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою. Нові обставини, які б надавали можливість вирішення судом питання про зміну запобіжного заходу на більш м`який не виявлено.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 обставини вчинених злочинів, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, колегія суддів керуючись положеннями абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України не вбачає підстав для обрання обвинуваченому альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини.

ОСОБА_5 на сьогоднішній день являється військовослужбовцем, зі списків особового складу військової частини не виключений, а тому на останнього покладаються права, обов`язки особи, яка проходить певний курс військовослужбовця.

Відповідно до п.2 ч.2 Розділу І «Порядок тримання засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців» затвердженого Наказом Міністерства оборони України 03 листопада 2020року №394 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 12 січня 2021р.за №38/35660) (далі Порядок)гауптвахта - спеціальне приміщення, обладнане в будівлі органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) для виконання покарання щодо військовослужбовців, засуджених до арешту, військовослужбовців, на яких накладено адміністративне стягнення у виді арешту з утриманням на гауптвахті, тримання узятих під варту та затриманих військовослужбовців, або приміщення (намет), яке може тимчасово обладнуватися на полігонах, у навчальних центрах та районах виконання Збройними Силами України завдань за призначенням

Згідно п.10 ч.2 Розділу І Порядку, узятий під варту військовослужбовець - це військовослужбовець, стосовно якого у порядку та на підставах, визначених законом, застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Таким чином, військовослужбовці повинні триматися у спеціально створених для них місцях обмеження волі, тобто в цьому випадку в умовах гауптвахти, яка знаходиться окремо від військової частини, має свою охорону, медичний персонал, а тому з метою додержання прав заарештованого та приведення умов тримання ОСОБА_5 до вимог нормативно-правових актів, місце тримання останнього необхідно змінити та перевести ОСОБА_5 з ДУ «ДУВП № 4» на гауптвахту ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 176, 183, 291, 314-316, 331, 372 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акта за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 289 КК України, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000281 від 09 серпня 2025 року, на 02 січня 2026 року о 13:00 годині в приміщенні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати колегіально у складі трьох суддів у відкритому судовому засіданні з викликом обвинуваченого, прокурора, потерпілої, представника потерпілої та захисника.

Прийняти і долучити до матеріалів кримінального провадження цивільний позов ОСОБА_7 до ОСОБА_5 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - до 21 лютого 2026 року.

Перевести обвинуваченого ОСОБА_5 з ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4» на гауптвахту ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Виконання даної ухвали щодо переведення обвинуваченого ОСОБА_5 на гауптвахту ІНФОРМАЦІЯ_1 покласти на відповідальну особу ДУ «ДУВП № 4», а щодо подальшої доставки до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області на начальника гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення в частині продовження запобіжного заходу.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3