ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
У Х В А Л А

29 жовтня 2025 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілих - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (в режимі відеоконференцзв`язку)

провівши підготовче судове засідання у кримінальному проваджені № 0000753 від 21.05.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000753 від 21.05.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду та заявив клопотання про продовження раніше обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на достатність підстав вважати, що ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які слугували підставою застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не зменшилися та не припинили існувати. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років, а тому є підстави вважати, що ОСОБА_4 перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, матиме можливість переховуватись від суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Крім того, прокурор зазначив, що ОСОБА_4 відомі свідки та потерпілі в даному кримінальному провадженні, а тому є підстави вважати, що ОСОБА_4 перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, матиме можливість безпосередньо впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, що в подальшому може негативно відобразиться на об`єктивності надання ними показань у ході судового розгляду.

Захисник ОСОБА_5 не заперечив щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду, проте заперечив щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу його підзахисному, оскільки докази існування ризиків у клопотанні не вказані. Захисник зазначив, що у клопотанні прокурора, ризик, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може уникати судового розгляду, обґрунтовується тяжкістю кримінального правопорушення, що, на думку захисника, суперечить нормам КПК України, оскільки сама по собі тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому, не може бути безумовною підставою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу. До того ж, ризик того, що обвинувачений ОСОБА_4 будь-яким чином може вплинути на потерпілих та свідків, жодним чином не підтверджений, докази, що обвинувачений намагався вплинути на свідків та потерпілих, відсутні. Захисник зауважив, що запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з встановленням відповідних обов`язків, може запобігти всім наявним ризикам. Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Потерпілі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 не заперечували щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду, а з приводу запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 підтримали клопотання прокурора.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, дійшов наступних висновків.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений відповідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження відсутні.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Згідно положень ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснювати суддею одноособово.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд дійшов висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Клопотань про колегіальний розгляд кримінального провадження від обвинуваченого не надходило.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 та клопотання сторони захисту, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

У КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується, у вчиненні особливо тяжкого умисного злочину проти власності, покарання за який передбачено у виді позбавленням волі на строк від від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, а тому усвідомлюючи покарання, що загрожує йому в разі визнання судом винуватим, може переховуватись від суду.

Крім того також існує ризик, що ОСОБА_4 може впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки разом з потерпілим та зі всіма свідками у цьому кримінальному провадженні проживає в одному населеному пункті.

Оцінюючи вищенаведені обставини в сукупності, приходжу до висновку, що ризики можливого, ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від суду, впливу на потерпілого та свідків під час судового розгляду даного кримінального провадження є доведеними, а тому клопотання прокурора про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України.

Більш м`який запобіжний захід може виявитись недостатнім для запобігання наведеним вище ризикам.

Оскільки, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину із погрозою застосування насильства, суд, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України не вбачає підстав для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

З метою забезпечення об`єктивності та неупередженості судового розгляду, з огляду на заявлені клопотання потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , суд вирішує провести судовий розгляд з цими потерпілими в режимі відеконференцзв`язку із іншого приміщення Фастівського міськрайонного суду Київської області.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 177, 183, 194, 197, 336, 369-372 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту щодо ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 14 год. 30 хв. 29 жовтня 2025 року в приміщенні Фастівського міськрайонного суду Київської області за участю сторін кримінального провадження.

Встановити наступний склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді: прокурор, обвинувачений ОСОБА_4 , його захисник адвокат ОСОБА_5 , потерпілі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (в режимі відеконференцзв`язку із іншого приміщення Фастівського міськрайонного суду Київської області).

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити у задоволенні клопотання сторони захисту.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор»на 60 днів, тобто до 27 грудня 2025 року включно.

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_8