печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2025 року року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

12.06.2025 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000135 від 20.02.2024.

Слідчий, прокурор, власник майна у судове засідання не з`явились.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000135 від 20.02.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 149, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 303, ч. 2 ст. 303, ч. 3 ст. 149 КК України.

Під час досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що учасники злочинної організації, шляхом використання веб-ресурсів, груп/акаунтів у соціальних мережах, а також каналів/акаунтів у месенджері «Telegram», вчиняють дії, спрямовані на сутенерство стосовно кількох осіб, а саме - організацію надання ними послуг інтимного характеру за грошову винагороду.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, невстановлені особи створили в месенджерах «Telegram» та «Instagram» закриті групи, в яких розмістили інформацію рекламного характеру щодо жінок, які надають послуги сексуального характеру, з відповідними розцінками.

З метою конспірації, вказані особи, використовуючи вигадані імена (нікнейми) у зазначених месенджерах, приймають замовлення від користувачів на надання інтимних послуг. На вказані ними банківські рахунки або електронні гаманці надходять кошти, які слугують як завдатком, так і оплатою транспортних витрат для перевезення жінок до місця зустрічі.

Надалі, вказані учасники злочинної організації організовують перевезення жінок до заздалегідь визначених місць, де останні надають послуги сексуального характеру за грошову винагороду. При цьому організатори забезпечують безпеку таких дій, контролюють процес та в подальшому отримують частину коштів від жінок за організацію вказаних дій. Таким чином, вчиняються дії з забезпечення заняття проституцією іншою особою, тобто - сутенерство, вчинене щодо кількох осіб.

Крім того, встановлено, що учасники вищевказаної злочинної організації з метою особистого збагачення, використовуючи месенджери «Telegram» та «Instagram», вербують молодих жінок, у тому числі шляхом шантажу та використання їх уразливого стану, з метою подальшої сексуальної експлуатації, як на території України так і за її межами.

Під час досудового розслідування встановлено, що до вчинення кримінальних правопорушень причетний: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

08.05.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/19710/25-к) проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , під час якого виявлено та вилучено речі.

Постановою слідчого від 08.05.2025 вказані речі визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

09.05.2025 до Печерського районного суду міста Києва прокурором подано клопотання про накладення арешту на вказане тимчасово вилучене майно, однак ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 23.05.2025 у справі № 757/21585/25-к, яку фактично отримано прокурором 11.06.2025, вказане клопотання повернуто прокурору на підставі ст. 172 КПК України для усунення недоліків протягом сімдесяти двох годин у зв`язку із не вірним зазначенням анкетних даних особи, у якої було проведено обшук та вилучено майно, тобто власника майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У даному випадку, підставою застосування арешту майна - є заборона для осіб у володінні яких воно знаходиться віджувати, користуватись та видозмінювати майно.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, збереження речового доказу.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, що арешт може бути накладено у встановленому Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи викладене, в зв`язку з метою забезпечення збереження вищевказаного майна як речових доказів, або ненастання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.

На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене у ході обшуку від 08.05.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.04.2025 у справі № 757/19710/25-к за адресою: за адресою:

АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- дві картонні коробки з візитками із написом «Escort»;

- мобільний телефон «ZTE», ІМЕІ: НОМЕР_1 , сірого кольору;

- мобільний телефон «Iphone», ІМЕІ: НОМЕР_2 із сім-картою: НОМЕР_3 , чорного кольору;

- мобільний телефон «Samsung», ІМЕІ1: НОМЕР_4 , ІМЕІ2: НОМЕР_5 , рожевого кольору із сім-картою: НОМЕР_6 ;

- сім карта від «Укртелеком» на якому запис НОМЕР_7 ;

- флеш-носій чорного кольору;

- 20 аркушів формату А4 з чорновими записами;

- ноутбук «Hp Probook» сірого кольору, які на праві власності належать ОСОБА_4 , з метою забезпечення збереження речових доказів.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1