08 січня 2026 року м. Запоріжжя
Слідчий звернулася до слідчого судді Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя з клопотанням про обшук, в обґрунтування якого зазначила наступне.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.12.2025 до ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що 15.12.2025 за адресою: м. Запоріжжя, вул. Яценка, біля будинку № 12 поблизу автомобіля «Jeep Patriot» з д.н.з. НОМЕР_1 було виявлено предмет зовні схожий на гранату «М 67» з вкрученим запалом.
В ході виконання доручення слідчого оперативним підрозділом встановлено, що до вчинення вказаного злочину причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
02.01.2026 на підставі ухвали слідчого судді за адресою: АДРЕСА_1 проведено обшук, в ході якого виявлено та вилучено: порожній тубус одноразового пострілу; ?предмет схожий на пістолет в кобурі (ймовірно стартовий); рослинну речовину із характерним запахом, що притаманна рослинам роду «Канабіс»; ?полімерну ємність з рослинною речовиною із характерним запахом, що притаманна рослинам роду «Канабіс»; ?фрагмент полімерної пляшки з нашаруванням темного кольору та з обрізаним дном; ?два фрагменти шпалер з рукописним текстом, два аркуша паперу А4 з рукописним текстом; ?електронні ваги у кількості 2-х шт., порожні зіп-пакети, ізоленту червоного кольору; ?мобільний телефон Моторола в корпусі синього кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_3 із вставленою сім-картою мобільного оператору «Київстар» № НОМЕР_4 .
02.01.2026 постановою слідчого вилучені речі визнані речовими доказами, оскільки можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Посилаючись на те, що вилучені речі відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, оскільки можуть містити сліди кримінального правопорушення, з метою забезпечення їх збереження як речових доказів, слідчий просить накласти на них арешт.
Слідчий в судове засідання не з`явився, звернулася до слідчого судді із заявою, в якій просила клопотання задовольнити, провести розгляд клопотання без її участі.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомив, заперечень на клопотання слідчого не подав.
У зв`язку із неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у провадженні, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснюється (ч. 4 ст. 107 КПК України).
Вивчивши клопотання слідчого, дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя доходить наступних висновків.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України). Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).
При застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження має бути забезпечено дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню (ст. 3 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
З метою забезпечення збереження речових доказів арешт може бути накладений на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (абз. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування приведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).
Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу), а також розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вирішуючи питання про застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, у кожному випадку розгляду відповідних клопотань слідчий суддя повинен: перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи; з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається ініціатор клопотання, без застосування цих заходів; враховувати, що обов`язок довести наявність трьох необхідних складових для їх застосування (частина третя статті 132 КПК України) покладається на слідчого та/або прокурора; взяти до уваги розумність та співрозмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Ухвалою слідчого судді Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя від 26.12.2025 надано дозвіл на обшук квартири АДРЕСА_2 з метою відшукання вогнепальної зброї, боєприпасів, вибухових пристроїв, вибухових речовин чи інших предметів, обіг яких обмежено/заборонено законодавством України, мобільних терміналів, сім-карток операторів мобільного зв`язку, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В ході обшуку, проведеного 02.01.2026 за вищезазначеною адресою, слідчим вилучені речі, дозвіл на відшукання яких наданий ухвалою слідчого судді, та тимчасово вилучені фрагмент полімерної пляшки, фрагменти шпалер з рукописним текстом, аркуші паперу з рукописним текстом, електронні ваги, зіп-пакети, ізоленту червоного кольору.
Аналіз обставин кримінального провадження, викладених у клопотанні слідчого, показань свідка, даних, викладених у протоколах огляду місця події та мобільного телефону, дозволяє дійти висновку, що вилучені слідчим під час обшуку речі можуть бути об`єктами кримінально протиправних дій, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення та містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Крім того, пістолет, тубус одноразового пострілу, рослинна речовина можуть бути предметами, які вилучені законом з обігу.
Майно, яке має ознаки речового доказу, може бути вилучено та арештовано незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
З урахування вищевикладеного, слідчий суддя доходить висновку, що застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту зазначеного вище майна з метою забезпечення збереження речових доказів є необхідним на даній стадії кримінального провадження, сприятиме досягненню дієвості кримінального провадження, а потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи його власників. Причетність вищезазначених речей до кримінального провадження має бути перевірена в ході досудового розслідування в розумні строки, а незастосування о них арешту може призвести до їх приховування, знищення або втрати.
З урахуванням вищевикладеного, клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене слідчим 02.01.2026 в ході обшуку квартири АДРЕСА_2 , а саме на: порожній тубус одноразового пострілу; ?предмет схожий на пістолет в кобурі (ймовірно стартовий); рослинну речовину із характерним запахом, що притаманна рослинам роду «Канабіс»; ?полімерну ємність з рослинною речовиною із характерним запахом, що притаманна рослинам роду «Канабіс»; ?фрагмент полімерної пляшки з нашаруванням темного кольору та з обрізаним дном; ?два фрагменти шпалер з рукописним текстом, два аркуша паперу А4 з рукописним текстом; ?електронні ваги у кількості 2-х шт., порожні зіп-пакети, ізолента червоного кольору; ?мобільний телефон Моторола в корпусі синього кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_3 із вставленою сім-картою мобільного оператору «Київстар» № НОМЕР_4 , із забороною відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном до скасування арешту у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку.
Копію ухвали негайно вручити слідчому, прокуророві, надіслати власникові майна (особі, в якої воно вилучено).
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1