УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«01» грудня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши питання про виправлення описки в ухвалі,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 01 грудня 2025 року відкрито провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань; призначено судовий розгляд скарги.

При цьому, у резолютивній частині ухвали містить описка, яка потребує виправлення.

Відповідно до ч .ч. 1, 2 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Як вбачається із змісту ст. 379 КПК України, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Також, під описками слід розуміти, неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття, а саме: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Отже, виправлення допущених у вироку та ухвалі описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цих судових рішень.

У даному випадку слідчий суддя вбачає наявність правових підстав для внесення виправлення до ухвали, оскільки зазначена неточність має характер описки, яка не впливає на зміст судового рішення та не погіршує правове становище учасників справи.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність внесення відповідного виправлення до ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 01 грудня 2025 року.

На підставі викладеного, керуючись статтями 372, 379, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку в ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 01 грудня 2025 року у справі № 760/32485/25 (провадження №1-кс/760/14022/25), а саме: перший абзац резолютивної частини ухвали викласти у наступній редакції:

«відкрити провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.»

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1