ПОДІЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
Справа №505/2909/25
Провадження №1-кс/505/1251/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2025 року місто Подільськ

Слідчий суддя Подільського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Подільськ Одеської області клопотання старшого дізнавача СД Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000299 від 28.08.2025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Клопотання про арешт майна

До Подільського міськрайонного суду Одеської області надійшло вказане клопотання, в обґрунтування якого дізнавач зазначає, 28.08.2025 до Подільського РУП надійшло повідомлення від адміністратора центру МВС 5149 розташованого за адресою, Одеська область, м. Подільськ, вул. Соборна, 202б про те, що під час переоформлення транспортного засобу марки ВАЗ 219010, Д/З НОМЕР_1 виявлено ознаки використання підроблених документів.

Дані відомості 28.08.2025 в СД Подільського РУП ГУНП в Одеській області внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000299 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України та розпочато досудове розслідування.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянка ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , надала працівникам сервісного центру МВС 5149 з метою перереєстрації автомобіля марки ВАЗ 219010, Д/З5259ВО пакет документів які мають ознаки підробки.

Після проведення огляду місця події було вилучено:

договір купівлі-продажу транспортного засобу 8833/25/1/001847 від 04.07.2025, та договір комісії 8833825/1/001847 від 11.05.2025, які поміщено до без номерного паперового конверту на якому зображено герб Національної поліції України, міститься напис «Національна поліція України Слідче управління» та пояснювальний запис.

У клопотанні слідчий просить:

- накласти арешт на посвідчення на оригінали паперових документів а саме: договір-купівлі продажу транспортного засобу 8833/25/1/001847 від 04.07.2025, та договір комісії 8833825/1/001847 від 11.05.2025, які поміщено до без номерного паперового конверту на якому зображено герб Національної поліції України, міститься напис «Національна поліція України Слідче управління» та пояснювальний запис, заборонивши користуватись та розпоряджатись зазначеним майном будь яким чином.

Позиція учасників щодо розгляду клопотання

Старший дізнавач СД Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 у судове засідання не прибув, до суду надав заяву про розгляд клопотання без його участі, наполягав на задоволенні клопотання.

Від власника майна ОСОБА_4 до суду надійшла заява в якій вона зазначає, що повідомлена про розгляд клопотання про накладення арешту на належне їй майно у кримінальному провадженні№0000299 від 28.08.2025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України та не заперечує проти його накладення. Разом з тим просить вказане клопотання розглянути без її участі.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Застосоване законодавство

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. При цьому, на відміну від інших правових підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт з метою забезпечення речових доказів не вимагає повідомлення про підозру у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Так, ч. 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі.

Аналіз вищенаведеного вказує, що діючим законодавством передбачений обов`язок, а не право слідчого надання доказів та доведення перед судом їх переконливості, оскільки під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються; та застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе наявності трьох необхідних ознак, необхідних для застосування заходів забезпечення кримінального провадження ( ч. 3 ст. 132 КПК України).

Положеннями ст. 171 КПК України встановлено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч. 2 ст. 100 КПК України, речовий доказ зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Встановлені обставини

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СД Подільського РУП ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження за №0000299 від 28.08.2025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Постановою слідчого СВ Подільського РУП ГУНП в Одеській області 28.08.2025 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Висновки слідчого судді

Враховуючи, що наразі досудове розслідування триває не значний час, підозра жодній особі не повідомлена, орган досудового розслідування збирає докази, та здійснює перевірку всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а вилучене майно визнано речовими доказами в цьому кримінальному провадження, та з метою забезпечення його збереження є підстави для застосування арешту вилученого майна шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування.

На підставі зазначеного та з урахуванням розумності і співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, вважаю, що клопотання дізнавача про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 107, 131, 132, 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача, задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0000299 від 28.08.2025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, на оригінали паперових документів а саме:

- договір-купівлі продажу транспортного засобу 8833/25/1/001847 від 04.07.2025;

- договір комісії 8833825/1/001847 від 11.05.2025, які поміщено до без номерного паперового конверту на якому зображено герб Національної поліції України, міститься напис «Національна поліція України Слідче управління» та пояснювальний запис, заборонивши користуватись та розпоряджатись зазначеним майном будь яким чином.

Роз`яснити, що відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Відповідальність за збереження вилученого майна та виконання ухвали покласти на сторону обвинувачення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя

Подільського міськрайонного суду

Одеської області ОСОБА_5