УХВАЛА

27 жовтня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого в ОВС 2 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_7 , погоджене прокурором першого відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях органів безпеки Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 ,

про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, священника, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 109, ч.ч. 1, 2 ст. 110, ч. 1 ст. 161, ч.ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 23.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000664,

установив:

27.10.2025 слідчий в ОВС 2 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва із клопотанням (вх. № 111709), погодженим з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 109, ч.ч. 1, 2 ст. 110, ч. 1 ст. 161, ч.ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 23.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000664.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий ОСОБА_7 зазначив про таке.

Слідчими 2 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управлінням Служби безпеки України за процесуального керівництва прокурорами Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000664 від 23.07.2024 за підозрою ОСОБА_6 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 109, ч. ч. 1, 2 ст. 110, ч. 1 ст. 161, ч. ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 1ст. 263 КК України.

31.07.2025 ОСОБА_6 затримано та повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 109, ч.ч. 1, 2 ст. 110, ч. 1 ст. 161, ч.ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України.

23.09.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва до підозрюваному ОСОБА_6 продовжено строк тримання під вартою без визначення розміру застави, до 31.10.2025.

Отримані на цьому етапі досудового розслідування відомості, на думку слідчого, задокументовані у відповідний процесуальний спосіб, передбачений КПК України і вказують на причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 109, ч.ч. 1, 2 ст. 110, ч. 1 ст. 161, ч.ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України, зокрема:

-протоколом затримання ОСОБА_6 від 31.07.2025;

-протоколами допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 31.07.2025 та 15.08.2025;

-повідомленнями ДВКР від 29.07.2024; 25.07.2025;

-протоколами допиту свідка ОСОБА_8 від 22.02.2025 та 21.04.2025;

-протоколом за результатами проведення несласної слідчої (розшукової) дії «аудіо-, відеоконтроль особи» від 02.11.2024 № 17/2/2-4521т;

-висновком експерта № 9/25 від 16.04.2025 за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи мовлення, проведеної експертами Науково-дослідного центру судової експертизи у сфері інформаційних технологій та інтелектуальної власності Міністерства юстиції України;

-протоколом за результатами проведення несласної слідчої (розшукової) дії «аудіо-, відеоконтроль особи» від 05.04.2025 № 17/2/2-1275т;

-висновком експерта № 1258/25-21 за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи проведеної екпертами Вінницького відділення КНДІСЕ Міністерства юстиції України;

-протокол за результатами проведення несласної слідчої (розшукової) дії «аудіо-, відеоконтроль особи» від 14.04.2025 № 17/2/2-1319т;

-висновком експерта № 1257/25-21 за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи проведеної екпертами Вінницького відділення КНДІСЕ Міністерства юстиції України;

-протоколом за результатами проведення несласної слідчої (розшукової) дії «аудіо-, відеоконтроль особи» від 23.04.2025 № 17/2/2-1440т;

-висновком експерта № 1259/25-21 за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи проведеної екпертами Вінницького відділення КНДІСЕ Міністерства юстиції України;

-іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

На думку слідчого, встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які станом на сьогодні не змінились та продовжують існувати.

При цьому, на думку слідчого, більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані, оскільки не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_9 , а також враховуючи положення ч. 6 ст. 176 КПК України.

Зважаючи на те, що завершити розслідування до зазначеного строку не видається можливим, у зв`язку з тим, що у кримінальному провадженні необхідно виконати ряд слідчих (процесуальних) дії, які мають значення для забезпечення повного та неупередженого розслідування, а строк тримання під вартою підозрюваного завершується, слідчий звернувся до суду з цим клопотанням.

Згідно протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 27.10.2025 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

Прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримав, зазначивши, що за наявності обґрунтованої підозри, ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати та підтверджуються зібраними матеріалами під час досудового розслідування, просив задовольнити клопотання та продовжити підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки у органу досудового розслідування ще є необхідні процесуальні дії, які потрібно провести. Застосування менш суворого запобіжного заходу, на цей час, вважає не можливим, оскільки такий не зможе забезпечити належний рівень гарантії належної процесуальної поведінки останнього.

Захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заперечували проти клопотання слідчого, зазначивши про необґрунтованість повідомленої підозри, наданні докази, на думку сторони захисту, не свідчать, що ОСОБА_6 притягується до кримінальної відповідальності правомірно та законно, при цьому висновки експертиз містять ряд суперечностей та недоліків, а протоколи НСРД є неналежними та не допустимими доказами. Крім того, захисники зазначили про відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зазначивши про характеризуючі дані ОСОБА_6 . А тому, вважали за можливе застосувати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав думку своїх захисників та заперечував проти клопотання слідчого.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання слідчого з огляду на таке.

У судовому засіданні встановлено, що слідчими Головного слідчого управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000664 від 23.07.2024.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється, зокрема прокурорами відділу Офісу Генерального прокурора.

31.07.2025 о 12 год 27 хв ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано на підставі п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 205, п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України за підозрою у вчинені кримінальних правопорушень.

Надалі 31.07.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, а саме у вчиненні:

-публічних закликів до насильницької зміни чи повалення конституційного ладу, тобто у вчинені кримінального правопорушенні, передбаченого ч. 2 ст. 109 КК України;

-публічних закликів до насильницької зміни чи повалення конституційного ладу, вчинені повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушенні, передбаченого ч. 3 ст. 109 КК України;

-публічних закликів до умисних дій, вчинених з метою зміни меж території або державного кордону, тобто у вчиненні кримінального правопорушенні, передбаченого ч. 1 ст. 110 КК України;

-публічних закликів до умисних дій, вчинених з метою зміни меж території або державного кордону, вчинені повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушенні, передбаченого ч. 2 ст. 110 КК України;

-умисних дій, спрямованих на розпалювання національної і релігійної ворожнечі та ненависті, вчинені повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушенні, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України;

-виправдовування, визнання правомірною окупації українських територій внаслідок збройної агресії РФ проти України, тобто у вчиненні кримінального правопорушенні, передбаченого ч. 1 ст. 436-2 КК України;

-виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії РФ проти України, виправдовування, визнання правомірною, заперечення тимчасової окупації частини території України, вчинені повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушенні, передбаченого ч. 3 ст. 436-2 КК України.

23.09.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва у справі № 761/40181/25 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 строком до 31.10.2025.

23.10.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва у справі № 761/44587/25 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 6 (шести) місяців, тобто до 31.01.2026.

Згідно з положеннями ч.ч. 1, 3, 5 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Водночас слідчому судді під час вирішення вказаного питання не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності та сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Як вбачається з матеріалів, наданих слідчому судді, доказів, які пов`язують підозрюваного ОСОБА_6 до кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 109, ч.ч. 1, 2 ст. 110, ч. 1 ст. 161, ч.ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України, достатньо аби виправдати подальше розслідування та продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Сукупність наданих доказів, дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_6 до кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 109, ч.ч. 1, 2 ст. 110, ч. 1 ст. 161, ч.ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для продовження до нього строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

Слід зазначити, що обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України питання щодо наявності чи відсутності події та складу кримінального правопорушення в діянні, винуватості особи в його вчиненні, належності та допустимості зібраних у справі доказів, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, доведеність його винуватості, у тому числі правильність кваліфікації його дій, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, а дослідження та оцінка доказів, встановлення наявності або відсутності події та складу кримінальних правопорушень, та достатності доказів для доведеності винуватості особи, відноситься до стадії судового розгляду по суті, та не вирішується на стадії досудового розслідування.

Водночас при вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Так, наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 може ухилятися від органу досудового розслідування та суду, оскільки підозрюється, зокрема у вчиненні інкримінованого йому тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна або без такої.

У той же час, не може залишатися поза увагою слідчого судді те, що Указом Президента України № 64/2022 на території України, починаючи з 24.02.2022 введено воєнний стан. Відповідно до п. 8 роз`яснень, наданих Верховним Судом у листі від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», зазначено, що оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, суд керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію Російської Федерації.

Слідчий суддя також враховує, що в умовах збройної агресії Російської Федерації проти України велика кількість держав - партнерів України, запровадила особливі умови надання прихистку її громадянам, що дозволить протягом тривалого часу легально перебувати на їх території, у зв`язку з чим ОСОБА_6 може змінити місце свого проживання, у тому числі шляхом виїзду за межі території України.

Враховуючи вищевикладене, а також беручи до уваги обставини кримінального провадження, особу підозрюваного, слідчий суддя, приходить до висновку про доведеність слідчим у клопотанні ризику можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах провадження відсутні.

При цьому, враховуючи стадію кримінального провадження (досудове розслідування), необхідність подальшого збирання доказів, враховуючи обізнаність підозрюваного про деякі речі та документи, що можуть мати доказове значення у кримінальному провадженні, а також про учасників кримінального провадження, враховуючи характер інкримінованих кримінальних правопорушень, останній, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При встановленні наявності продовження існування ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя також враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що покази свідків у зазначеному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_6 як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання під час судового розгляду та/або змінити свої показання, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Твердження прокурора та посилання слідчого у клопотанні про ймовірне існування ризику вчинення ОСОБА_6 нових кримінальних правопорушень не є безпідставними, з огляду на мету та спосіб, вчинення інкримінованих ОСОБА_6 кримінальних правопорушень. Крім того слідчий суддя враховує те, що цей ризик залишається існувати та вірогідність його настання є досить високим, у зв`язку з тим, що на цей час вторгнення Російської Федерації на територію України триває, при цьому ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які належать до злочинів проти основ національної безпеки України, проти інших особистих прав і свобод людини і громадянина, а також проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, в той час, коли відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено воєнний стан на всій території України, що свідчить також про підвищену суспільну небезпечність цих правопорушень.

Слід зазначити, що при визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про продовження строку запобіжного заходу або в майбутньому.

Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формі або формах, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя вважає про необхідність продовження на цій стадії досудового розслідування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів може виявитися недостатнім для забезпечення існуючих ризиків, що узгоджується з вимогами вказаних вище норм закону і правовими позиціями ЄСПЛ.

При цьому, продовжуючи зазначений запобіжний захід, слідчим суддею враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують його особу, дані про його соціальні зв`язки та спосіб життя, однак такі відомості, не можуть свідчити про відсутність або зменшення відповідних ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Характеризуючі дані підозрюваного ОСОБА_6 не переважають можливих ризиків неправомірної її поведінки.

Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою.

Менш суворий запобіжний захід на цій стадії досудового розслідування може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (в тому числі шляхом неналежного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження. Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні цього кримінального провадження, чого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.

З урахуванням вищевикладеного, враховуючи встановлені ризики, а також враховуючи положення ч. 6 ст. 176 КПК України, слідчий суддя не знаходить підстав для застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу.

Слід зауважити, що ч. 4 ст. 183 КПК України встановлено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Як вбачається із аналізу положень ч. 4 ст. 183 КПК України, можливість слідчого судді не визначати розмір застави у визначених цією нормою випадках є правом слідчого судді, а не його обов`язком.

Досліджуючи матеріали кримінального провадження, слідчий суддя враховує конкретні обставини кримінального провадження, обсяг повідомленої підозри, спосіб вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, їх високий ступінь небезпеки, стадію досудового розслідування, майновий, сімейний стан та інші дані, які характеризують особу підозрюваного та його спосіб життя, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає, що наразі відсутні підстави для визначення розміру застави, що узгоджується із приписами ч. 4 ст. 183 КПК України.

У судовому засіданні не встановлено обставин, які б свідчили, що підозрюваний ОСОБА_6 за станом здоров`я не може утримуватися в умовах слідчого ізолятора.

На обґрунтування обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку тримання під вартою ОСОБА_6 , слідчим у клопотанні зазначено про складність кримінального провадження, а також про необхідність проведення слідчих (розшукових) дій та процесуальних заходів, що, на думку слідчого судді, прямо вказує на об`єктивну неможливість завершити досудове розслідування в межах строку тримання під вартою ОСОБА_6 , визначеного раніше.

З урахуванням вимог ч.ч. 3, 5 ст. 115 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 в межах строку досудового розслідування до 25.12.2025.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 199, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого в ОВС 2 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_7 , погоджене прокурором першого відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях органів безпеки Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 25 грудня 2025 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1