Справа № 643/286/26
Провадження № 1-кс/643/520/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2026 Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні погоджене прокурором клопотання слідчого, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000504 від 11.04.2025 за ч.2 ст. 28, ч.4 ст. 410 КК України, про продовження строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Веселинове, Миколаївської області, громадянина України, з неповною вищою освітою, зі слів розлученого та маючого неповнолітнього сина, військовослужбовця призваного під час мобілізації, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.4 ст.410 КК України, що на теперішній час утримується у Державній установі « ІНФОРМАЦІЯ_2 »,-

ВСТАНОВИВ:

До Салтівського районного суду міста Харкова 12.01.2026 надійшло клопотання слідчого про продовження строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Органом досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.4 ст.410 КК України, а саме у викраденні військовослужбовцем іншого військового майна, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в умовах військового стану.

Так, ОСОБА_4 разом із іншими особами, діючи в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, викрали військове майно, а саме дизельне паливо на загальну суму 848 000 грн., чим завдали матеріальну шкоду державі в особі військової частини НОМЕР_1 Збройних Сил України.

ОСОБА_4 15.10.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.4 ст.410 КК України.

Ухвалою слідчого судді ІНФОРМАЦІЯ_3 від 16.10.2025 до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 12.12.2025 включно, з визначенням застави в розмірі 908 400 грн., у разі внесення суми застави покладено на останнього наступні обов`язки:прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи (служби); здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 10.12.2025 продовжено строк дії обраного запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою у межах строку здійснення досудового розслідування, до 15.01.2026 включно, із залишенням умов та наслідків щодо застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 13.01.2026 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до п`яти місяців, тобто до 15.03.2026 року включно.

Сторона обвинувачення вказує, що дія попередньої ухвали про тримання під вартою підозрюваногозакінчується, однак завершити досудове розслідування не виявляється можливимз об`єктивних причин та на даний час вбачаються підстави для продовження строку застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а також продовжують існувати та не зменшились ризики, передбачені ст.177 КПК України, що були встановленні слідчим суддею при обранні запобіжного заходу відносно підозрюваного.

Враховуючи вищенаведені обставини, сторона обвинувачення просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного у межах строку досудового розслідування, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний прохав обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник зазначав про необґрунтованість клопотання та зазначених у ньому ризиків, прохав обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторони обвинувачення та сторони захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали встановлено наступне.

З комплексного тлумачення ст.ст.177, 184, 199 КПК України випливає, що до предмету доказування у справах про продовження строків тримання під вартою належить доведення: обґрунтованості підозри; виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до вимог п.2 ч.3 ст.199 КПК України стороною обвинувачення доведено, що в рамках продовженого строку досудового розслідування є необхідність у отриманні доказів, які дадуть змогу забезпечити повне, всебічне встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, а саме: отримати з ІНФОРМАЦІЯ_4 висновки експертиз матеріалів, речовин та виробів (всього три експертизи на виконанні); розсекретити відомості за результатом проведених негласних слідчих (розшукових) дій; встановити та допитати свідків, яким відомі обставини які підлягають доказуванню під час вказаного кримінального провадження; провести додатковий слідчий експеримент з підозрюваними; отримати тимчасовий доступ до з`єднань мобільних терміналів фігурантів вказаного кримінального провадження, їх огляд та аналіз; у відповідності до ст. 290 КПК України, надати стороні захисту доступ до матеріалів досудового розслідування (речових доказів), для ознайомлення з ними, без обмеження в часі; після виконання вимог ст. 290 КПК України, підготувати та у відповідності до ст.ст. 291, 293 КПК України, вручити підозрюваному та його захиснику, копію обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.

Розглядаючи питання обґрунтованості пред`явленої ОСОБА_4 підозри та наявності ризиків, слідчий суддя зазначає, що поняття «обґрунтована підозра», з огляду на викладені в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» висновки означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На переконання слідчого судді, фактів й інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

При цьому судом враховується, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Враховуючи, що підозра ОСОБА_4 є обґрунтованою для даної стадії кримінального провадження, а через це є достатньою для наявності у слідчого судді можливості вирішення питання про продовження дії попереднього ув`язнення підозрюваного.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню, судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Питання наявності ризиків вирішено ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 16.10.2025 про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Під час розгляду клопотання стороною обвинувачення доведено, що продовжує мати місце ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були підставою для застосування до підозрюваного виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Розуміючи суворість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, беручи до уваги, що підозрюваний не прив`язаний до місця несення служби, зокрема під час продажу викраденого дизельного палива останній знаходився у іншому населеному пункті, поза місцем несення служби, що вказує на відсутність дієвих обмежень щодо перебування військовослужбовця поза місцем несення служби, слідчий суддя доходить до висновку, що у сукупності вищевикладене виключає підстави вважати, що підозрюваний не ухилиться від процесуальних обов`язків.

Беручи до уваги що всі свідки у даному кримінальному провадженні є військовослужбовцями, а також дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає недоведеним ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Ризик, передбачений п.4 ч.1 ст.177 КПК України недоведений, це припущення сторони обвинувачення, що не ґрунтуються на попередній поведінці підозрюваного.

Стороною обвинувачення доведено, що підозрюваний, перебуваючи на волі, як військовослужбовець, може вчинити інші військові злочини, пов`язані з ухиленням від виконання військових обов`язків, зокрема, передбачені ст.ст.407, 408 КК України, разом із цим враховуючи, що інкримінований злочин був скоєний останнім з корисливих мотивів існує імовірність скоєння підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Оскільки строк обраного запобіжного заходу спливає, завершити досудове розслідування не є можливим, підозра є обґрунтованою до ступеню необхідного для даної стадії процесу, ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України не втратили свою актуальність, суд вважає за можливе клопотання задовольнити та продовжити раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи питання про продовження строку застосування раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, слідчий суддя вивчав можливість застосування щодо нього іншого, більш м`якого запобіжного заходу.

Однак, на переконання слідчого судді, інший більш м`який запобіжний захід не забезпечить належне виконання процесуальних обов`язків підозрюваним. Окрім цього, в ході розгляду клопотання не встановлено обставин, що підозрюваний за станом здоров`я не може перебувати в умовах слідчого ізолятора.

Враховуючи положення ст. 197 КПК України, строк дії запобіжного заходу продовжується на 60 днів з моменту оголошення цієї ухвали, а не в межах строку досудового розслідування, як на цьому наполягала сторона обвинувачення.

Відповідно до вимог ст.182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного, наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а також беручи до уваги неспроможність підозрюваного та його родичів на внесення застави у раніше визначеному розмірі, що свідчить про її непомірність для підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе зменшити розмір застави до 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 665 600 грн.(200 х 3 328 = 665 600 грн), а умови та наслідки для внесення застави, а також умови повернення та звернення застави у дохід держави залишити без змін.

На переконання слідчого судді, такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним у вчиненні особливо тяжкого злочину покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 196, 199 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити строк дії обраного запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою у Державній установі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » терміном на 60 діб, тобто до 13 год. 30 хв. 14.03.2026, умови та наслідки для внесення застави залишити без змін.

Зменшити розмір застави до 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 665 600 грн.(200 х 3 328 = 665 600 грн), умови та наслідки для внесення застави, а також умови повернення та звернення застави у дохід держави залишити без змін.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 10:30 годині 15.01.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1