У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Солом`янського районного суду міста Києва заяву представника власників майна ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від участі у розгляді клопотання про накладення арешту на майно (ЄУН 760/25393/25), -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває клопотання про накладення арешту на майно (ЄУН 760/25393/25).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду вказаного клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_6 .

Під час розгляду даного клопотання представника власників майна ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_6 , в обґрунтування якого посилається на те, що існують обставин, передбачені п. 4 ч.1 ст.75 КПК України, що свідчать про її упередженість, оскільки розгляд заявленого клопотання здійснювався за відсутності прокурора.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду вказаної заяви про відвід слідчої судді ОСОБА_6 визначено суддю ОСОБА_1 .

У судове засідання заявник не з`явився, про дату місце та час судового розгляду повідомлений належним чином.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 81 КПК України слідчу суддю ОСОБА_6 повідомлено про розгляд заяви про відвід, у судове засідання суддя не з`явилась.

Інші учасники судового розгляду у судове засідання не з`явились, про дату місце та час судового розгляду повідомлений належним чином.

Суд, дослідивши матеріали заяви про відвід слідчої судді ОСОБА_6 приходить до наступного висновку.

Незалежність та неупередженість суду є однією з найважливіших ознак демократичної та правової держави. Це одна із основних засад судочинства в Україні та один із основоположних принципів організації та діяльності міжнародних судових органів. Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

В силу ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно ст. 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненим законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, встановлений ст. 75 Кримінального процесуального кодексу України, відповідно до якої суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) наявності інших підстав, які викликають сумніви у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення судді для розгляду справи.

Наявність хоча б однієї із зазначених обставин виключає участь судді у судовому провадженні.

Підставами для відводу судді ОСОБА_6 , на думку заявника, є наявність обставин, що свідчать про її упередженість, оскільки розгляд заявленого клопотання про арешт майна здійснювався за відсутності прокурора.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Розглядаючи дану заяву про відвід, суддя бере до уваги, що для відводу судді заявнику необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Такі обставини при розгляді заяви про відвід слідчої судді ОСОБА_6 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали б ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі. Доводи, викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді у даному випадку, особливо враховуючи встановлений ст. 172 КПК України порядок розгляду клопотань про арешт майна.

З огляду на викладене заява представника власників майна ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від участі у розгляді клопотання про накладення арешту на майно (ЄУН 760/25393/25) задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75, 76, 81, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ

У задоволенні заяви представника власників майна ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від участі у розгляді клопотання про накладення арешту на майно (ЄУН 760/25393/25) - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1