справа № 563/1290/23
провадження № 1-кп/563/13/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2025 року Корецький районний суд

Рівненської області області

в складі:головуючого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисниці, адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Корець, в режимі відеоконференції, кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000145 від 29 травня 2023 року щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

встановив:

28 травня 2023 року, точного часу досудовим слідством не встановлено, в період дії правового режиму воєнного стану введеного у дію Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ (із змінами), який в подальшому неодноразово був продовжений,ОСОБА_4 перебуваючи в житловому будинку ОСОБА_6 , що за адресою: АДРЕСА_1 , реалізовуючи свій злочинний намір, скерований на таємне викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, користуючись довірою власника майна, отримав доступ до мобільного телефону ОСОБА_6 «HUAWEI-Honor 7A» сірого кольору. Після чого, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що телефон йому не належить та за його діями не спостерігає власник майна та інші особи, умисно, таємно викрав мобільний телефон марки «HUAWEI-Honor 7A» сірого кольору вартістю 1084,00 гривень, що належав потерпілій ОСОБА_6 .

Розпорядившись викраденими речами на власний розсуд, потерпілій ОСОБА_6 було заподіяно матеріальної шкоди на загальну суму 1084,00 гривень.

Дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 4 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

В підготовчому судовому засіданні прокурор подав клопотання про закриття кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, оскільки вартість викраденого нею майна є меншою за розмір, з якого настає кримінальна відповідальність.

Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні не заперечив, щодо задоволення клопотання, просив закрити кримінальне провадження відносно нього на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Захисниця не заперечила проти задоволення клопотання про закриття кримінального провадження.

Потерпіла в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи була повідомлена належним чином.

Заслухавши заявлене клопотання, думку учасників судового провадження, суд приходить до таких висновків.

09.08.2024 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (далі за текстом - Закон 3886-IX), відповідно до якого стаття 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення «Дрібне викрадення чужого майна» викладена в новій редакції, та передбачає, що дрібним є викрадення чужого майна, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У зв`язку із прийняттям даного закону з 09.08.2024 року втратив чинність Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за викрадення чужого майна», відповідно до якого стаття 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення «Дрібне викрадення чужого майна» була викладена в новій редакції, та передбачала, що дрібним є викрадення чужого майна, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищувала 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Так пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2023 рік» з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатної особи в розрахунку на місяць становив 2684 гривні.

Отже, для кваліфікації правопорушення адміністративного чи кримінального неоподатковуваний мінімум у 2023 році складає 1342 гривні ( 2684 / 2 = 1342).

В свою чергу, починаючи з 09.08.2024 року майновим критерієм відмежування дрібної крадіжки, за яку передбачено адміністративну відповідальність, від крадіжки як кримінального правопорушення, є два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що для діянь, вчинених у 2023 році становить 2684 гривні ( 1342 х 2 = 2684).

Відповідно до Податкового кодексу України та Закону 3886-IX вартість викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України у 2023 році становила 2684 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

На підставі ч. 6 ст. 3 КК України зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Таким чином Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» належить до закону, яким можуть вноситися зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність.

Оскільки, з набранням чинності Законом 3886-IX втратив чинність Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за викрадення чужого майна», який встановлював, що кримінальним правопорушенням визнавалась крадіжка майна, вартість якого на момент вчинення правопорушення перевищувала 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, то саме Закон 3886-IX скасовує кримінальну протиправність діяння - крадіжки, якщо вартість майна на момент вчинення правопорушення не перевищувала 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (в 2023 році становила - 2684 грн), тому відповідно до вимог ст. 5 КК України має зворотну дію в часі.

Згідно із п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

За п. 1-2 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК, якщо підозрюваний, обвинувачений заперечує проти закриття за цією підставою.

Відповідно до ч. 7 ст. 284 КПК України ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 або п. 1-2 ч. 2 ст. 284 КПК, постановляється судом з урахуванням особливостей, визначених ст. 479-2 КПК.

Згідно ч. 3 ст. 479-2 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 надав згоду на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1ст. 284 КПК України.

Обвинуваченому ОСОБА_4 роз`яснено, що підстава для закриття провадження у справі є нереабілітуючою, наслідки закриття провадження з нереабілітуючих підстав, тому він має право на продовження судового розгляду в загальному порядку, на що обвинувачений зазначив, що не бажає продовжувати судовий розгляд та просив закрити провадження.

Зважаючи на те, що обвинувачений підтримав клопотання прокурора та наполіг на закритті кримінального провадження відносно нього, розуміє наслідки закриття провадження з нереабілітуючих підстав, вартість викраденого обвинуваченою майна на момент вчинення правопорушення не перевищувала 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (в 2023 році становила - 2684 грн)суд вважає за необхідне кримінальне провадження закрити, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

З огляду на положення ст. 255 КУпАП, матеріали кримінального провадження необхідно направити до уповноваженого органу Національної поліції, для складання, за наявності для цього підстав, матеріалів про вчинення ОСОБА_4 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Цивільний позов не заявлено.

Питання речових доказів у кримінальному провадженні суд вирішує відповідно до ст. 100 КПК України.

Запобіжний захід щодо обвинуваченого не застосовувався.

Керуючись ст. 284, 350, 369-372, 376, 392, 393, 395, 479-2 КПК України, суд

ухвалив:

Кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000145 від 29 травня 2023 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з тим, що втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Матеріали кримінального провадження направити до органу Національної поліції України для складання, за наявності для цього підстав, матеріалів про вчинення ОСОБА_4 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Речові докази: мобільний телефон «HUAWEI-Honor 7A» - повернути потерпілій ОСОБА_6 ..

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Рівненського апеляційного суду області протягом семи днів з дня її оголошення через Корецький районний суд Рівненської області.

Суддя