УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваної ОСОБА_6 ,

розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0000345 від 16.06.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 .

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000345 від 16.06.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 будучи директором товариства з обмеженою відповідальністю «МЕГО ЛТД» (, юридична адреса: місто Вінниця, вулиця Хмельницьке шосе, будинок 13, офіс 502), при невстановлених досудовим слідством обставинах вступила в злочинну змову з директором товариства з обмеженою відповідальністю «Шляхово будівельне управління-58» (, юридична адреса: Вінницька область, Вінницький район, селище міського типу Стрижавка, вулиця Молодіжна, будинок 16) ОСОБА_7 , який мав вирішальний вплив на діяльність вищезазначеного товариства, а також ТОВ «МЕГО ЛТД», засновником яких є його мати ОСОБА_8 , яка в свою чергу фактично ніякої підприємницької діяльності не проводила, а являлась формальним власником, та протиправно заволоділи грошовими коштами Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради за наступних обставин.

Відповідно до положень статутів ТОВ «Шляхово будівельне управління-58» та ТОВ «МЕГО ЛТД», а також згідно зі ст. 92, 97, 99 Цивільного кодексу України, ст. 65 Господарського кодексу України, директор товариства є виконавчим органом юридичної особи, який здійснює керівництво її господарською діяльністю та представляє товариство у відносинах з юридичними і фізичними особами, державними органами та органами місцевого самоврядування.

Так, Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради відповідно до рішення Виконавчого комітету Вінницької міської ради від 10.05.2018 № 1060 надано вихідні дані містобудівні умови та обмеження на проєктування ділянок вул. Проектної, 12а (від перехрестя з вул. Проектною 16 до перехрестя з вул. Проектною, 13) та ділянка вул. Проектної 13 (від перехрестя з вул. Проектною 12а до перехрестя з вул. Проектною, 12) в м. Вінниця».

В подальшому, 09.07.2021 між Департаментом комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради (, юридична адреса: місто Вінниця, вулиця Соборна, будинок 59) замовник, та Товариством з обмеженою відповідальністю «МЕГО ЛТД» (, юридична адреса: місто Вінниця, вулиця Хмельницьке шосе, будинок 13, офіс 502) підрядник, укладено договір № 138 на виконання робіт по об`єкту: «Нове будівництво вул. Проектної, 12а (від перехрестя з вул. Проектною 16 до перехрестя з вул. Проектною, 13) та ділянка вул. Проектної 13 (від перехрестя з вул. Проектною 12а до перехрестя з вул. Проектною, 12) в м. Вінниця».

З метою виконання заздалегідь розробленого злочинного плану, ОСОБА_7 , достовірно знаючи про необхідність відповідності цін на матеріальні ресурси, що мають закладатись в акти здачі приймання виконаних робіт форми КБ-2В та довідки про вартість виконаних підрядних робіт цінам, зазначеним в Договірній ціні, містити обгрунтування та, відповідно до Настанови щодо визначення вартості будівництва не повинні перевищувати середню ціну в регіоні, в невстановлений досудовим слідством час, проте не пізніше 01.11.2021 надав вказівку, діючому на той час директору ТОВ «МЕГО ЛТД» - ОСОБА_9 щодо укладення договору поставки будівельних матеріалів, необхідних для виконання договору підряду № 138.

ОСОБА_6 , перебуваючи на посаді директора ТОВ «МЕГО ЛТД», будучи службовою особою, діючи за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , діючи свідомо, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, в період часу з червня 2023 року по листопад 2023 року, внесла до підсумкових відомостей ресурсів до актів здачі-приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в за червень 2023 року № 10 та № 11, за липень 2023 року № 12 та № 13, за вересень 2023 року № 14 та № 15, за жовтень 2023 року № 16 відомості про використання матеріальних ресурсів в кількості 1 550,01 кубічних метрів та вартості бетонної суміші, а саме: Бетону В35 П6 та Цементо-бетону В35 W6 F200 П-4, в загальній кількості 1 550,01 кубічних метрів, на загальну суму 6 3 429 983,98 гривень без ПДВ (7 715 980,83 гривень з ПДВ).

На підставі поданих ОСОБА_6 актів здачі-приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в за червень 2023 року № 10 та № 11, за липень 2023 року № 12 та № 13, за вересень 2023 року № 14 та № 15, за жовтень 2023 року № 16, до яких було включено завищену вартість бетонної суміші, а саме: Бетону В35 П6 та Цементо-бетону В35 W6 F200 П-4, в загальній кількості 1 550,01 кубічних метрів, Департаментом комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради здійснено перерахунок грошових коштів на банківський рахунок ТОВ «МЕГО ЛТД», чим завдано останнім майнової шкоди на загальну суму 2 769 858,59 гривень без ПДВ (в сумі 3 323 830,36 гривень з ПДВ), що підтверджується висновком судово-економічної експертизи від 27.08.2025 №СЕ-19/102-25/16053-ЕК.

Таким, чином, ОСОБА_6 діючи за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 привласнили грошові кошти Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради на загальну суму 2 769 858,59 гривень без ПДВ (в сумі 3 323 830,36 гривень з ПДВ), що відповідно до п. 4 примітки до ст. 185 КК є особливо великими розмірами.

При всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку 11.12.2025 повідомлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці міста Черкаси, раніше не судимій, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянці України, про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України.

Вина ОСОБА_6 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи обставини вчинення кримінальних правопорушень та особу підозрюваної ОСОБА_6 наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість покарання за його вчинення може свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування чи суду.

ОСОБА_6 у зв`язку із набуттям статусу підозрюваної та отримання примірнику клопотання про застосування запобіжного заходу з додатками, може оцінити обсяг наявних у сторони обвинувачення доказів, а також роль речей і документів, які можуть бути використані як докази стороною обвинувачення.

Наявність вказаної обставини, враховуючи стадію досудового розслідування, а також необхідність проведення слідчих дій щодо встановлення та отримання додаткових доказів, дають підстави стверджувати, що ОСОБА_6 , може вживати заходи щодо знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин правопорушення.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків необхідно враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

ОСОБА_6 тісно пов`язана з господарською діяльністю ряду товариств, засновником яких є ОСОБА_8 (мати іншого підозрюваного по даному кримінальному провадженні). Крім того остання, будучи керівником ТОВ «Мего ЛТД» має можливість впливу на інших працівників вищезазначеного товариства, з якими остання працювала тривалий час.

За вказаних обставин застосування до ОСОБА_6 інших запобіжних заходів на даній стадії досудового розслідування є недоцільним.

При визначенні розміру застави необхідно врахувати, що злочин, передбачений ч. 5 ст. 191 КК України, у вчиненні якого ОСОБА_6 повідомлено про підозру, є особливо тяжким та, у відповідності до примітки ст. 45 КК України, відноситься до корупційних.

Корупційна діяльність безпосередньо пов`язана з великими обсягами активів, які можуть становити значну частку ресурсів держави та які ставлять під загрозу політичну стабільність і сталий розвиток цих держав.

Враховуючи матеріальний стан підозрюваної та обставини вчинення інкримінованого корупційного кримінального правопорушення, встановлені ризики, суму грошових коштів, яка, за версією органу досудового розслідування, є предметом кримінально протиправних дій, вважаю за доцільне визначити заставу у розмірі 3 323 830 гривень. На даному етапі кримінального провадження такий розмір застави є обґрунтованим, а перспектива його втрати може мати суттєвий негативний вплив на матеріальне становище ОСОБА_6 , а тому зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, а також застерегти її від невиконання покладених обов`язків.

Враховуючи викладене, слідчий просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому необхідно застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави 3 323 830 гривень.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі.

Адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, оскільки підозра не обґрунтована, ризики не доведені, у випадку обрання тримання під вартою просив визначити мінімальний розмір застави.

Підозрювана ОСОБА_6 в судовому засіданні по суті клопотання підтримала думку адвоката.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, характеризуючі дані підозрюваної, прийшов до наступного висновку.

Відділенням розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000345 від 16.06.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 Кримінального кодексу України.

В рамках вказаного провадження 11.12.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України.

Щодо обґрунтованості підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до висновку, що підозра щодо вчинення ОСОБА_6 вказаного кримінального правопорушення обґрунтована. Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого правопорушення достатньою мірою, для даної стадії кримінального провадження, доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання та доведена прокурором при розгляді даного клопотання.

При вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Зокрема ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років.

Згідно із позицією Європейського суду з прав людини, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Тяжкість можливого покарання може спонукати підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав від свідків під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (ч.4ст.95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків може існувати не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Враховуючи, що підозрюваній відомі персональні дані свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до переконання, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на вказаних осіб, шляхом проведення зустрічей з ними, спонуканням до зміни показів з метою надання останніми показань, які є вигідними саме для підозрюваної, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Крім того, в рамках вказаного провадження повідомлено про підозру іншим особам. Враховуючи викладене, ОСОБА_6 може здійснювати вплив на співучасників, яким також відомі обставини провадження, переконуючи їх давати неправдиві показання, а також узгоджувати показання між собою, з метою уникнення кримінальної відповідальності, таким чином перешкоджати досудовому розслідуванню.

При цьому слід зазначити, що чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрювана обов`язково здійснюватиме такі дії, однак має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання, раніше не судима, одружена. Разом з тим, це не є безумовними підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки вказані обставини на даний час не мають такого ступеню довіри, які можуть бути враховані судом, як такі, що мають запобіжний вплив на поведінку підозрюваної, та не є такими, що спростовують встановлені судом ризики.

За змістом ст.131 КПК запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, а відтак їх застосування має на меті досягнення дієвості цього провадження. Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та запобігти встановленим ризикам, які вказані слідчим та доведені матеріалами справи. Тому, для досягнення мети застосування запобіжних заходів, на даному етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним та доцільним.

Щодо розміру застави, який просить визначити сторона обвинувачення, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

В силу ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно із ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, слід враховувати, що запобіжний захід не є мірою покарання, а спрямований на забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

Крім того органом досудового розслідування жодним чином не обґрунтовано такий розмір застави, оскільки вказана сума є загальним збитком вчиненого правопорушення за участі декількох осіб, а також не підтверджено матеріальний стан підозрюваної та можливість її внесення.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_6 підозрюється, вагомість наявних доказів вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винною, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, особу підозрюваної та її роль у вказаному правопорушенні, суд приходить до переконання, що застава в розмірі 300 000 (триста тисяч) грн. зможе забезпечити належну поведінку підозрюваної та виконання нею покладених обов`язків.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з дня винесення ухвали суду, тобто з 12.12.2025 по 09.02.2026 включно.

Одночасно визначити заставу в розмірі 300 000 (триста тисяч) грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 , наступні обов`язки:

?прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

?не відлучатись з населеного пункту, де вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

?утриматись від спілкування із особами, які являються свідками та підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

?здати на відповідальне зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорта) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя