н/п 1-кп/953/59/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" жовтня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова в складі колегії суддів:

головуючого судді - ОСОБА_1

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі - ОСОБА_4 ,

за участю прокурора - ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_6 ,

адвоката - ОСОБА_7 ,

потерпілого - ОСОБА_8 ,

потерпілої - ОСОБА_9 ,

представника потерпілого - ОСОБА_10

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.06.2016 року за № 0000156 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, раніше не судимого, зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1

з кваліфікацією кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 28, ч.4 ст. 190 КК України

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова в складі колегії суддів: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 перебуває на розгляді кримінальна справа відносно ОСОБА_6 , з кваліфікацією кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 28, ч.4 ст. 190 КК України.

В судовому засіданні представником потерпілих адвокатом ОСОБА_10 подана заява про відвід колегії суддів, посилаючись на те, що головуючим під час додаткового допиту обвинуваченого було проявлено ознаки упередженості, за клопотанням були зняті запитання, які ставились. Потерпілі заяву представника підтримали та просили задовольнити.

Прокурор проти задоволення заяви про відвід заперечував, вказував, що судом не порушено права потерпілих або їх представника, доводи безпідставні, і підстав для відводу немає.

Обвинувачений та його адвокат заперечували щодо заяви про відвід, просили у його задоволенні відмовити, оскільки він є безпідставним та необґрунтованим.

Вислухавши учасників, вивчивши доводи клопотання про відвід, судова колегія, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Стаття 75 КПК України визначає обставини, які виключають участь судді в кримінальному провадженні та підстави для його відводу.

Так в ч. 1 ст. 75 КПК Україні вказано, що «слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Під час розгляду заяви про відвід судом встановлено, що на розгляді колегії суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 Київського районного суду м. Харкова з 2017 року перебуває кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_6 , з кваліфікацією кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 28, ч.4 ст. 190 КК України.

Засада розумності строків розгляду справи судом спрямована на забезпечення своєчасного здійснення правосуддя.

В судовому засіданні 24.10.2023 року за участі всіх учасників судового розгляду, в тому числі потерпілих, представника потерпілих був проведений допит обвинуваченого.

В судовому засіданні 08.10.2025 року представником потерпілих заявлено про відсутність допиту обвинуваченого під час судового розгляду, і судом на стадії доповнень було надано можливість представникові потерпілих реалізувати свої права шляхом додаткового допиту обвинуваченого та додаткових запитань до нього, що і було зроблено представником під час судового засідання 08.10.2025 року.

В обґрунтування клопотання про відвід представник потерпілих зазначає про упередженість складу суду, зневажливого ставлення до потерпілих.

Дослідивши дані доводи заявника в обґрунтування клопотання про відвід, суд зазначає, що заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких підстав відводу, що передбачені вищезазначеними нормами КПК України, які викладені у ст. 75 КПК України, та не вказують на необ`єктивність або упередженість складу суду або головуючого під час розгляду даного кримінального провадження.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб*єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об*єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності (рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 і 30, Series A, no. 255, і рішення «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000XII).

Таким чином, необхідно у кожній окремій справі вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини «Білуха проти України» (заява №33949/02) від 09 листопада 2006 року, особиста безсторонність суду призюмується, поки не надано доказів протилежного (про що зазначено у рішенні у справі «Ветштайн проти Швецарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

В даному провадженні, станом на теперішній час суд зазначає, що переконливих доказів упередженості та зацікавленості колегії суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 по розгляду кримінальної справи, де заявник є представником потерпілих немає, а його доводи заяви про відвід зводяться лише до незгоди з процесуальними рішеннями суду під час розгляду кримінальної справи. Враховуючи зазначене, суд вважає доводи заявника безпідставними та необґрунтованими.

Стосовно об*єктивного критерію Європейський суд з прав людини також вказує, що необхідно перевірити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність.

Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був не безсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об*єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44; та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 7серпня 1996 poку, п. 58).

Таким чином, суд приходить до висновку, що підстави, на які посилається заявник у своїй заяві про відвід судді не містять будь-яких об`єктивних відомостей щодо можливої зацікавленості або упередженості колегії суддів або головуючого під час здійснення судового розгляду та не ставлять під сумнів його об`єктивність.

Будь-яких інших визначених законом підстав для відводу колегії суддів в ході розгляду даної заяви про відвід, судом встановлено не було.

Як визначено в ст. 126 Конституції України, незалежність і недоторканість судді гарантується Конституцією і законами України. Вплив на суддю в будь-який спосіб забороняється.

Таким чином, за відсутності обставин, визначених в ст.ст. 75-76 КПК України, підстав для відводу колегії суддів Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 при розгляді кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_6 , з кваліфікацією кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 28, ч.4 ст. 190 КК України, задоволенню не підлягає.

Керуючись нормами Конституції України, ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника потерпілого адвоката ОСОБА_10 про відвід колегії суддів Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий

Суддя

Суддя -