Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9671/25
Номер провадження 1-кс/711/2449/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2025 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання прокурора відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000474 від 04.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, поданим в рамках кримінального провадження №0000474 від 04.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

В обґрунтування клопотання вказано, що СУ ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000474 від 04.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

Встановлено, що 04.06.2025 до слідчого управління ГУНП в Черкаській області надійшли матеріали Управління СБ України в Черкаській області за фактом вчинення працівниками АТ «Укрзалізниця» за попередньою змовою групою осіб, на території Черкаської області, несанкціонованого копіювання інформації, яка обробляється в єдиній автоматизованій системі керування вантажними перевезеннями Укрзалізниці (АСК ВП УЗ-Є), що призвело до її витоку.

Інформація про дислокацію вагонів, яка обробляється в єдиній автоматизованій системі керування вантажними перевезеннями Укрзалізниці (АСК ВП УЗ-Є) є предметом інформаційних послуг на комерційній основі, яка надається лише контрагентам (підприємствам, установам, організаціям) на підставі укладених договорів між АТ «Укрзалізниця» та клієнтами, які виступають як власники, орендарі, оператори, вантажовідправники, вантажоотримувачі або платники тарифу. Вказана інформація є чутливою у зв`язку з воєнним станом, введеним у країні через збройну агресію російської федерації, її витік, несанкціоноване поширення та/або використання може призвести до нанесення суттєвих збитків як АТ «Укрзалізниця», так і держави в цілому.

В ході проведення оперативно-розшукових заходів, відпрацюванням отриманої інформації працівниками Управління СБ України в Черкаській області та під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні встановлено наступне.

У період з 2023 року по даний час ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , будучи на посаді чергового по залізничній станції Черкаси позакласної станції Шевченківського регіону виробничого штабу служби роботи станцій регіональної філії «Одеська залізниця» АТ «Укрзалізниця», незаконно передає стороннім особам - зацікавленим суб?єктам підприємницької діяльності, інформацію, яка обробляється в єдиній автоматизованій системі керування вантажними перевезеннями Укрзалізниці (АСК ВП УЗ-Є), що є власністю АТ «Укрзалізниця», а саме щодо поточних місць дислокації залізничних вантажних вагонів.

ОСОБА_4 зі свого робочого місця в службовому кабінеті розташованого в приміщенні залізничної станції Черкаси за адресою: м. Черкаси, вул. Ложешнікова, 1, за грошову винагороду, через мобільний месенджер «Telegram» надає таку інформацію, у вигляді файлів та фотознімків вказаної автоматизованої системи, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , представнику ТОВ «Транслогістик-ЮА» , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 , представнику ТОВ «Могильов Транс» .

За відсутності ОСОБА_4 на робочому місці, інформацію про поточні місця дислокації залізничних вантажних вагонів з автоматизованої системи АСК ВП УЗ-Є йому передають інші працівники залізничної станції Черкаси, яку ОСОБА_4 в подальшому пересилає ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а саме ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , заступник начальника залізничної станції Черкаси, проживаючий за адресою: АДРЕСА_4 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , старший оператор станційного технологічного центру оброблення поїзної інформації та перевізних документів залізничної станції Черкаси, проживаюча за адресою: АДРЕСА_5 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , черговий по залізничній станції Черкаси, проживаючий за адресою: АДРЕСА_6 .

В ході проведення досудового розслідування відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 проведено негласні слідчі (розшукові) дії у вигляді зняття інформації з електронних інформаційних систем по мобільних телефонах з абонентськими номерами, якими вони користуються, а саме з Інтернет-месенджера «Telegram». Також відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 проведено негласні слідчі (розшукові) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж по мобільних телефонах з абонентськими номерами, якими вони користуються. Під час проведення зазначених негласних слідчих (розшукових) дій здобуто докази, які підтверджують причетність ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 до вказаної злочинної діяльності.

Встановлено, що ОСОБА_9 для забезпечення своєї протиправної діяльності, обговорення злочинних намірів, зв?язку з членами злочинної групи, користується терміналом мобільного зв?язку з абонентським номером ? НОМЕР_1 ?, в тому числі за допомогою Інтернет-месенджера «Telegram».???

14.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси проведено обшук домоволодіння за адресою: АДРЕСА_6 , за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , під час якого виявлено та вилучено мобільний телефон Samsung А52 imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , з сім картками ?№ НОМЕР_4 ?, №? НОМЕР_1 ?, ноутбук DELL S/N: 78Q7RC2 та флеш-накопичувач Apacer 16 ГБ.??

14.10.2025 постановою слідчого, вище вказані предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні. Вище перелічені мобільний телефон, ноутбук та флеш накопичувач використовувалися для вчинення протиправних дій, були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вказані речові докази мають бути дослідженими щодо наявності інформації про осіб та їх причетності до злочинів, і можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

При цьому ініціатор клопотання вказує, що вилучене майно має істотне значення для кримінального провадження, та для проведення необхідних подальших слідчих дій, може містити на собі сліди злочину, тому для проведення необхідних слідчих (розшукових) дій в кримінальному провадженні виникла потреба в забороні розпорядження та користування даним майном, так як їх незастосування може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення кримінального провадження, належного зберігання речових доказів, прокурор звернулась до слідчого судді з даним клопотанням.

До початку судового засідання прокурор ОСОБА_3 надала суду письмову заяву, в якій просила проводити розгляд даного клопотання без її участі, зазначивши, що клопотання підтримує, просить його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_9 в судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового розгляду був обізнаний, що вбачається з матеріалів клопотання. Причини неявки суду невідомі.

До початку розгляду клопотання представник ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_10 подав заяву, в якій просив проводити розгляд даного клопотання без його участі, зазначивши, що не заперечує проти накладення арешту на вилучене у ОСОБА_9 майно, однак просить його повернути після проведення огляду та відповідних експертиз.

Відповідно до положень ч.1 ст. 172 КПК України не прибуття в судове засідання осіб, зазначених у цій статті, не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався без фіксації процесу технічними засобами.

Дослідивши зміст клопотання, матеріали додані до нього, слідчий суддя приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000474 від 04.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

В межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.10.2025 (справа №711/9231/25) надано дозвіл на проведення обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_6 , за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з метою відшукання і вилучення: мобільного телефону з абонентським номером ? НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_9 , мобільних телефонів, комп?ютерної техніки, флеш-накопичувачів, документів, чорнових записів з інформацією з єдиної автоматизованої системи керування вантажними перевезеннями Укрзалізниці (АСК ВП УЗ-Є), щодо поточних місць дислокації залізничних вантажних вагонів, банківських карток, на які здіи?снювались перерахунки коштів за несанкціоновану передачу такої інформаці.?

14.10.2025 в ході проведення в період часу з 07 год. 45 хв. до 08 год. 51 хв. на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.10.2025 (справа №711/9231/25) обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_6 , за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , виявлено та вилучено: мобільний телефон Samsung А52 imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , з сім картками ?№ НОМЕР_4 ?, №? НОМЕР_1 ?, ноутбук DELL S/N: 78Q7RC2 та флеш-накопичувач Apacer 16 ГБ.??

Постановою про визнання речей речовими доказами та передачу їх на зберігання від 14.10.2025 старшим слідчим в ОВС ВРЗЗКС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_11 , вилучений 14.10.2025 в ході проведення на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.10.2025 (справа №711/9231/25) обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_6 , за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зазначену вище речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, оскільки мобільний телефон, ноутбук та флеш накопичувач використовувалися для вчинення протиправних дій, були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому вони відповідають критеріям визначеним ст. 98КПК України.

Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Зі змісту ч. 2 ст. 167 КПК України вбачається, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може бути здійснене під час обшуку та огляду, передбачено ч. 2 ст. 168 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як встановлено в судовому засіданні, вказане в клопотанні майно було вилучене 14.10.2025 під час проведення обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_6 , за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , клопотання про арешт подано до суду 15.10.2025, тобто в межах строку, передбаченого ч. 5 ст. 171 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Відповідно до ч. 10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно положень ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч.1 ст. 98 КПК України, - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

При обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч. 7 ст. 236 КПК України).

Відповідно до ч. 9 ст. 236 КПК України, другий примірник протоколу обшуку разом із доданим до нього описом вилучених документів та тимчасово вилучених речей (за наявності) вручається особі, у якої проведено обшук, а в разі її відсутності - повнолітньому членові її сім`ї або його представникові.

Отже, судом встановлено, що вилучені 14.10.2025 під час проведення на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.10.2025 (справа №711/9231/25) обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_6 , за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 : мобільний телефон Samsung А52 imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , з сім картками ?№ НОМЕР_4 ?, №? НОМЕР_1 ?, ноутбук DELL S/N: 78Q7RC2 та флеш-накопичувач Apacer 16 ГБ, - є речовими доказами у даному кримінальному провадженні та відповідають вимогам ст. 98 КПК України, оскільки вилучений мобільний телефон, ноутбук та флеш-накопичувач можуть містити відомості щодо обставин вчинення кримінальних правопорушень, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. ??

Крім того, детальний огляд та аналіз інформації, що міститься у вилученому мобільному телефоні, ноутбуці та флеш-накопичувачі, що могли використовуватись для вчинення кримінальних правопорушень, що розслідуються органом досудового розслідування, надасть можливість з`ясувати всі обставини кримінального правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що наявність чи відсутність інформації, що має значення для кримінального провадження на вилученому мобільному телефоні ноутбуці та флеш-накопичувачі буде оцінено органом досудового розслідування чи слідчим суддею вже після проведення огляду зазначеного пристрою, у рамках вказаного кримінального провадження чи під час розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Відтак, на даній стадії досудового розслідування наявні підстави для накладення арешту на вилучені в ході проведення домоволодіння за адресою: АДРЕСА_6 , за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зазначені вище мобільний телефон, ноутбук та флеш-накопичувач, з метою збереження речового доказу.

Слідчий суддя звертає увагу, що умова накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів за положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України не містить таку вимогу як оголошення підозри у кримінальному провадженні певній особі, не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна або вчиненням кримінального правопорушення будь-якого ступеня тяжкості.

При цьому, тимчасове накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавлення таких прав, хоча власник і обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим, відповідні обмеження за вищевказаних фактичних обставин є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи осіб з метою виконання завдань кримінального провадження.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, та слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінальних правопорушень, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна та збереження речових доказів, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання щодо накладення з метою збереження речових доказів арешту на тимчасово вилучене майно в ході проведення 14.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.10.2025 (справа №711/9231/25) обшуку в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_6 , за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , а саме на: мобільний телефон Samsung А52 imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , з сім картками ?№ НОМЕР_4 ? та №? НОМЕР_1 ?, ноутбук DELL S/N: 78Q7RC2 та флеш-накопичувач Apacer 16 ГБ, із забороною розпоряджатись та користуватись вищевказаним майном до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.??

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст. 7, 110, 131, 132, 167-168, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000474 від 04.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, про арешт майна задоволити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні, внесеному 04.06.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000474, з метою збереження речових доказів, на майно, вилучене в ході проведення 14.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.10.2025 (справа №711/9231/25) обшуку в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_6 , за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , а саме на:

- мобільний телефон Samsung А52 imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , з сім картками ?№ НОМЕР_4 ? та №? НОМЕР_1 ?, ноутбук DELL S/N: 78Q7RC2 та флеш-накопичувач Apacer 16 ГБ. ????

Заборонити розпоряджатись та користуватись вищевказаним майном до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала суду не пізніше наступного дня з дня оголошення надсилається особі, яка не була присутня в судовому засіданні.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особою, без участі якої її постановлено, може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1