Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/2543/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2025 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000448 від 22.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальника відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, поданим в рамках кримінального провадження №0000448 від 22.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

В обґрунтування клопотання вказано, що СУ ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 22 травня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000448, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України (заволодіння майна, яке було ввірене особі за попередньою змовою групою осіб, вчинено у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану).

Досудове розслідування проводиться, за фактом надходження на адресу слідчого управління ГУНП в Черкаській області матеріалів УКР ГУНП в Черкаській області щодо отримання інформації про те, що громадянин гр. ОСОБА_4 за попередньою змовою групою осіб, а саме з громадянами ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 на території Черкаської області в умовах воєнного стану привласнюють та використовують на власний розсуд ввірене їм майно, яке збувають громадянам, а кошти розподіляють між всіма учасниками групи.

В ході проведення слідчих дій та негласних слідчих (розшукових) дій було зафіксовано факти вчинення кримінальних правопорушень пов`язаних з заволодіння майном, а саме паливом в умовах воєнного стану, під час яких зафіксовано причетність працівників оборотного моторвагонного депо ім. Т.Шевченко виробничого структурного підрозділу «Моторвагонне депо Христинівка» філії «Приміська пасажирська компанія» АТ «Укрзалізниця», які здійснюють крадіжки палива з дизель поїздів приміського сполучення, шляхом застосування пристроїв втручання до паливної системи.

Встановлено, що за адресою Черкаська область, м. Сміла, вул. Орєшкова 65 розташоване Локомотивне депо ім. Т. Шевченка філії Локомотивна компанія АТ «Укрзалізниця» та оборотне моторвагонного депо ім. Т.Шевченко виробничого структурного підрозділу «Моторвагонне депо Христинівка» філії «Приміська пасажирська компанія» АТ «Укрзалізниця».

В ході проведення оперативного супроводження вказаного кримінального провадження було встановлено, в м. Сміла Черкаського району Черкаської області група осіб з числа машиністів та помічників машиніста оборотного моторвагонного депо ім. Т.Шевченко виробничого структурного підрозділу «Моторвагонне депо Христинівка» філії «Приміська пасажирська компанія» АТ «Укрзалізниця» здійснюють заволодіння палива з дизель поїздів приміського сполучення в період з 22.05.2025 по теперішній час.

Зазначені машиністи дизель-поїздів керують потягами у напрямках визначених відповідно до шляхових листів та розкладу руху потягів, які є кожного дня постійними за ідентичними маршрутами.

Рух вказаних потягів здійснюється за рахунок роботи дизельного двигуна внутрішнього згорання, який має норму витрати палива та на кожен маршрут виділяється певна норма палива, однак машиністи систематично перевищують норму витрати пального відповідно до шляхового листа, а надлишкове пальне орієнтовно від 150 літрів дизельного палива з кожного маршруту, останні зливають шляхом несанкціонованого втручання до паливної системи під час руху. В подальшому паливо в пластикових ємностях скидають з кабіни потягу під час зупинки по маршруту руху, (змінюють маршрути), яке в подальшому підбирають залучені цивільні особи, мешканці Черкаської області, а також машиністи та помічники машиніста.

26.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси проведено обшук кв. АДРЕСА_1 , за місцем проживання машиніста дизель поїзда АТ «Укрзалізниця» ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого виявлено та вилучено мобільний телефон Poco X5 5G, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 з 2 сім-картами № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 , відрізок паперу з чорновими рукописними записами та графік на жовтень 2025 року на аркуші паперу.

Вище перелічені мобільний телефон з сім-картками, чорнові записи та документи використовувалися для вчинення протиправних дій, були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Вказані речові докази мають бути дослідженими щодо наявності інформації про осіб та їх причетності до злочинів, і можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Постановою від 27.10.2025 слідчим вищезазначені речі, документи, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

З огляду на положення КПК України, вищевказані предмети (речі), вилучені під час проведення обшуку, вважаються тимчасово вилученим майном.

Також, вилучені під час обшуку речі, у кримінальному провадженні є речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України, так як містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, арешт майна викликаний необхідністю забезпечення збереження речових доказів.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення кримінального провадження, належного зберігання речових доказів, прокурор звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

До початку судового засідання прокурор ОСОБА_3 надав суду письмову заяву, в якій просив проводити розгляд даного клопотання без його участі, зазначивши, що клопотання підтримує, просить його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_13 в судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового розгляду був обізнаний, що вбачається з матеріалів клопотання. Причини неявки суду невідомі.

Відповідно до положень ч.1 ст. 172 КПК України не прибуття в судове засідання осіб, зазначених у цій статті, не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався без фіксації процесу технічними засобами.

Дослідивши зміст клопотання, матеріали додані до нього, слідчий суддя приходить до наступного.

З матеріалів клопотання встановлено, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000448 від 22.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, за матеріалами УКР ГУНП в Черкаській області щодо отримання інформації про те, що громадянин гр. ОСОБА_4 за попередньою змовою групою осіб, а саме з громадянами ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 на території Черкаської області в умовах воєнного стану привласнюють та використовують на власний розсуд ввірене їм майно, яке збувають громадянам, а кошти розподіляють між всіма учасниками групи.

В ході проведення слідчих дій та негласних слідчих (розшукових) дій було зафіксовано факти вчинення кримінальних правопорушень пов`язаних з заволодіння майна, а саме палива в умовах воєнного стану, під час яких зафіксовано причетність працівників оборотного моторвагонного депо ім. Т.Шевченко виробничого структурного підрозділу «Моторвагонне депо Христинівка» філії «Приміська пасажирська компанія» АТ «Укрзалізниця», які здійснюють крадіжки палива з дизель поїздів приміського сполучення, шляхом застосування пристроїв втручання до паливної системи.

В межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.10.2025 (справа №711/9571/25) надано дозвіл на проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою виявлення, фіксації та вилучення відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, а саме: чорнових записів, мобільних телефонів, за допомогою яких здійснювалось спілкування між усіма учасниками групи, сім карт, банківських карток, документації, що має відношення до кримінального провадження та стосується пального, комп`ютерної техніки, електронних носіїв інформації, обладнання та техніки, яке може використовуватись для крадіжки пального, грошових коштів здобутих злочинним шляхом, підтвердження походження яких відсутнє, дизельного палива, каністр, пристроїв для втручання до паливної системи, що мають доказове значення в кримінальному провадження.

26.10.2025 в ході проведення в період часу з 19 год. 32 хв. до 20 год. 36 хв. на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.10.2025 (справа №711/9571/25) обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено: мобільний телефон Poco X5 5G, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 з 2 сім-картами № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 , відрізок паперу з чорновими рукописними записами та графік на жовтень 2025 року на аркуші паперу.

Постановою про визнання предметів речовими доказами від 27.10.2025 старшим слідчим в ОВС ВРЗЗКС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_14 , вилучені 26.10.2025 в ході проведення на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.10.2025 (справа №711/9571/25) обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначені вище речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, оскільки вказані мобільний телефон з сім-картками, чорнові записи та документи використовувалися для вчинення протиправних дій, були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Вказані речові докази мають бути дослідженими щодо наявності інформації про осіб та їх причетності до злочинів, і можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому вони відповідають критеріям визначеним ст. 98КПК України.

Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Зі змісту ч. 2 ст. 167 КПК України вбачається, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може бути здійснене під час обшуку та огляду, передбачено ч. 2 ст. 168 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як встановлено в судовому засіданні, вказане в клопотанні майно було вилучене 26.10.2025 під час проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , клопотання про арешт направлено до суду 28.10.2025, тобто в межах строку, передбаченого ч. 5 ст. 171 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Відповідно до ч. 10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно положень ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч.1 ст. 98 КПК України, - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

При обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч. 7 ст. 236 КПК України).

Відповідно до ч. 9 ст. 236 КПК України, другий примірник протоколу обшуку разом із доданим до нього описом вилучених документів та тимчасово вилучених речей (за наявності) вручається особі, у якої проведено обшук, а в разі її відсутності - повнолітньому членові її сім`ї або його представникові.

Отже, судом встановлено, що вилучені 26.10.2025 під час проведення на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.10.2025 (справа №711/9571/25) обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мобільний телефон Poco X5 5G, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 з 2 сім-картами № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 , відрізок паперу з чорновими рукописними записами та графік на жовтень 2025 року на аркуші паперу, - є речовими доказами у даному кримінальному провадженні та відповідають вимогам ст. 98 КПК України, оскільки вилучений мобільний телефон, чорнові записи та документ можуть містити відомості щодо обставин вчинення кримінальних правопорушень, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, детальний огляд та аналіз інформації, що міститься у вилученому мобільному телефоні, що міг використовуватись для вчинення кримінального правопорушення, що розслідуються органом досудового розслідування, надасть можливість з`ясувати всі обставини кримінальних правопорушень.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що наявність чи відсутність інформації, що має значення для кримінального провадження на вилученому мобільному телефоні буде оцінено органом досудового розслідування чи слідчим суддею вже після проведення огляду зазначеного пристрою, у рамках вказаного кримінального провадження чи під час розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Відтак, на даній стадії досудового розслідування наявні підстави для накладення арешту на вилучений в ході проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначений вище мобільний телефон, документ та чорнові записи, з метою збереження речового доказу.

Слідчий суддя звертає увагу, що умова накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів за положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України не містить таку вимогу як оголошення підозри у кримінальному провадженні певній особі, не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна або вчиненням кримінального правопорушення будь-якого ступеня тяжкості.

При цьому, тимчасове накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавлення таких прав, хоча власник і обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим, відповідні обмеження за вищевказаних фактичних обставин є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи осіб з метою виконання завдань кримінального провадження.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, та слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінальних правопорушень, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна та збереження речових доказів, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання щодо накладення з метою збереження речових доказів арешту на тимчасово вилучене майно в ході проведення 26.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.10.2025 (справа №711/9571/25) обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: мобільний телефон Poco X5 5G, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 з 2 сім-картами № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 ; відрізок паперу з чорновими рукописними записами та графік на жовтень 2025 року на аркуші паперу, із забороною відчужувати, розпоряджатись та користуватись вищевказаним майном до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст. 7, 110, 131, 132, 167-168, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000448 від 22.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, про арешт майна задовільнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні, внесеному 22.05.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000448, з метою збереження речових доказів, на майно, вилучене в ході проведення 26.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.10.2025 (справа №711/9571/25) обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:

- мобільний телефон Poco X5 5G, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 з 2 сім-картами № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 ,

- відрізок паперу з чорновими рукописними записами та графік на жовтень 2025 року на аркуші паперу. ??

Заборонити відчужувати, розпоряджатись та користуватись вищевказаним майном до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала суду не пізніше наступного дня з дня оголошення надсилається особі, яка не була присутня в судовому засіданні.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особою, без участі якої її постановлено, може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1