УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2025 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому засіданні в приміщені суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16.08.2022 (справа №761/15970/22) у рамках кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16.08.2022 (справа №761/15970/22) у рамках кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

В обґрунтування клопотання адвокат зазначив, що 16.08.2022 ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва у рамках кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, було постановлено ухвалу у справі №761/15970/22 про накладення арешту на майно, а саме, на: об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер 000, за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 169, 4 кв.м., яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Як зазначає адвокат в своєму клопотанні, що ОСОБА_4 було набуто у власність квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (загальною площею 169,4 кв.м.), на підставі договору купівлі-продажу квартири. Також зазначає, що довідка, яку додає до клопотання прокурор містить відомості про те, що при проведенні технічної інвентаризації за адресою: АДРЕСА_1 самочинних перепланувань не виявлено.

Крім того, адвокат також зазначає, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001472 від 05.08.2022 здійснюється більше трьох років, і майже стільки триває фактична тривалість обмеження ОСОБА_4 у реалізації права власності на користування його майном.

Впродовж цього часу сторона обвинувачення не зібрала достатньо доказів для повідомлення будь-кому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Таким чином, адвокат ОСОБА_3 просить скасувати арешт на вказане майно.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про місце, дату та час судового засідання повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомив.

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва, будучи належним чином повідомленим про місце, дату та час судового розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Приписами статей 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16.08.2022 у рамках кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, накладено арешт на майно, а саме, на: об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер 000, за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 169, 4 кв.м., яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Вказана процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Отже, саме ця особа має навести необхідне та достатнє обґрунтування своїх доводів, надавши слідчому судді відповідні докази.

Виходячи з вказаної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

У той же час, оцінюючи наведені адвокатом доводи, слідчий суддя не знаходить їх переконливими, оскільки вони не доводять наявність підстав для скасування рішення слідчого судді про накладення арешту.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Водночас, дослідивши доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що подане клопотання не підлягає задоволенню, враховуючи, що особа, яка подала клопотання, в судове засідання не з`явилася, доводи клопотання не підтримала, хоча на неї і покладається такий обов`язок загальними засадами кримінального провадження, зокрема, принципом змагальності, визначеним ст. 22 КПК України, та принципом диспозитивності (ст. 26 КПК України), не довела необґрунтованості накладення арешту, а також не довела, що в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення відпала потреба.

Так, Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001472 від 05.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

10.08.2022 постановою дізнавача Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер 000, за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 169, 4 кв.м., яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , було визнано речовим доказом в кримінальному провадженні №0001472, з підстав його відповідності вимогам ст. 98 КПК України.

При цьому доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування арешт накладено необґрунтовано чи необхідність в такому арешті майна на даний час відпала, та не містять доказів, які б спростували висновки, викладені в ухвалі Шевченківського районного суду міста Києва від 16.08.2022.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного, дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16.08.2022, в рамках кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Керуючись статтями 2, 7, 9, 98, 131-132, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16.08.2022 (справа №761/15970/22) у рамках кримінального провадження №0001472 від 05.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1