Справа № 991/677/26
Провадження 1-кс/991/680/26
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0001216 від 01.05.2025,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) надійшло зазначене клопотання, у якому детектив Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) ОСОБА_3 , просив продовжити підозрюваному ОСОБА_4 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів із можливістю внесення застави у розмірі 15 000 000 грн та покладенням на нього обов`язків: прибувати до слідчого (детективів НАБУ), які здійснюють досудове розслідування, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , підозрюваними: ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення; здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Подане клопотання обумовлене тим, що наразі завершено досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001216 від 01.05.2025, в межах якого ОСОБА_4 обґрунтовано повідомлено про підозру, що підтверджується зібраними органом досудового розслідування доказами, однак в порядку ст. 290 КПК України триває процедура ознайомлення сторони захисту із матеріалами досудового розслідування. Разом з тим, існує необхідність у завершенні семантико-текстуальної експертизи, для проведення якої 23.12.2025 експерту були надані додаткові матеріали. На переконання детектива, на даний час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують продовження дії щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, а також інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Поміж тим, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належного виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків. Враховуючи викладене та те, що строк дії запобіжного заходу, який застосований до підозрюваного ОСОБА_4 , закінчується 02.02.2026, у сторони обвинувачення виникла необхідність у зверненні до слідчого судді з цим клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваному.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання детектива з наведених у ньому мотивів та просив задовольнити. Додатково просив врахувати, що на даний час у кримінальному провадженні ОСОБА_11 є свідком.

Заперечуючи проти поданого клопотання, захисники підозрюваного ОСОБА_4 посилались на те, що у підозрюваного відсутні будь які ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення. Разом з тим, підозрюваний ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, постійну роботу та місце проживання, що взагалі виключає ризик переховування від органу досудового розслідування або суду. Так само відсутні будь які дані, які б вказували на можливість вплинути підозрюваним на свідків. Крім того, на переконання захисників, визначена стороною обвинувачення застава у 15 мільйонів гривень, враховуючи майновий стан ОСОБА_4 , є завідомо непомірною та фактично позбавляє його права на альтернативний запобіжний захід. Сторона захисту також просить розглянути можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, оскільки такі заходи забезпечать процесуальні цілі без надмірного обмеження права на свободу.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію своїх захисників, додатково просив слідчого суддю врахувати, що перебування в умовах слідчого ізолятору ставить під ризик його життя і здоров`я зважаючи на повітряні тривоги та обстріли міста Києва, а також критичну ситуацію в енергосистемі міста.

Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

В силу приписів ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи .

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, за змістом ч. 3 ст. 199 КПК України, слідчий суддя має з`ясувати, чи не зменшився заявлений ризик або чи з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Як свідчать подані матеріали, детективами НАБУ, за процесуального керівництва прокурорів САП, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001216 від 01.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 (чинна з 04.06.2014).

За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_4 , будучи службовою особою та здійснюючи керівництво діяльністю ЦТУКБ, порушуючи ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції» та п.п. 19, 22 Порядку, використав службове становище з метою одержання неправомірної вигоди в особливо великому розмірі за вчинення дій щодо забезпечення перемоги наперед визначеного учасника в конкурсі на забудову земельної ділянки по вул. Симиренка, 20-26 у м. Києві.

Таким чином, 11.06.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 368 КК України.

24.12.2025 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а саме у проханні та одержанні службовою особою неправомірної вигоди, в особливо великому розмірі, для себе та третьої особи за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, та інтересах третьої особи дій з використанням службового становища, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими детективом матеріалами, зокрема: (1) протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 05.05.2025 та 30.05.2025, який повідомив, що ОСОБА_12 та ОСОБА_11 будучи службовими особами Міністерства оборони України, вимагають у нього неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у розмірі 1 300 000 доларів США за перемогу у конкурсі щодо будівництва житла для військовослужбовців на земельній ділянці за кадастровим номером :75:344:0152, площею 0,9043 га, за адресою: АДРЕСА_1 , із подальшим підписанням договору будівництва. При цьому, свідок повідомив про етапи та суми неправомірних вигод, які він мав передавати ОСОБА_12 та ОСОБА_11 на кожному етапі будівництва житла для військовослужбовців на зазначеній земельній ділянці. Зокрема, перший етап 100 000 доларів США, другий етап 400 000 доларів США та третій етап 800 000 доларів США, які ОСОБА_8 за вимогою ОСОБА_12 мав класти до ячейки банківської установи АТ «Банк «Український капітал». Також, свідок повідомив, що ОСОБА_12 вимагає від нього 3% неправомірної вигоди від суми договору на постачання товарів оборонного призначення, додавши його до групи у месенджері «WhatsApp» із назвою «Міноборони контракти», де ОСОБА_12 був адміністратором; (2) протоколом ідентифікації (огляду), помітки та вручення грошових коштів від 10.06.2025, згідно з яким ОСОБА_8 було вручено заздалегідь ідентифіковані грошові кошти, які в подальшому були передані ОСОБА_12 у вигляді неправомірної вигоди та вилучені 10.06.2025 під час особистого обшуку у ході затримання останнього в порядку ст. 208 КПК України; (3) протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_12 від 15-17.07.2025, у якому зафіксовано листування останнього зі ОСОБА_11 та пересилання повідомлень ОСОБА_4 , отримання технічної документації від ОСОБА_4 щодо забудови земельної ділянки за кадастровим номером :75:344:0152, площею 0,9043 га, за адресою: АДРЕСА_1, зазначення власного відсотку від загальної суми неправомірної вигоди; (4) протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_11 від 03-04.09.2025, у якому зафіксовано його листування зокрема з ОСОБА_4 , ОСОБА_12 та ОСОБА_8 отримання технічної документації від ОСОБА_4 щодо забудови земельної ділянки за кадастровим номером :75:344:0152 площею 0.9043 га. за адресою: м.Київ, Святошенський район, вулиця Симиренка, 20-26, наказів Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України про проведення конкурсу щодо забудови земельної ділянки за кадастровим номером :75:344:0152 площею 0.9043 га. за адресою: АДРЕСА_1 , пересилання таких документів ОСОБА_12 , отримання вказівок від ОСОБА_4 щодо зменшення суми неправомірної вигоди до 1 000 000 мільйону доларів США та її отримання від ОСОБА_8 ; (5) протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо-, відеоконтролю особи ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 від 22.05.2025 та 27.05.2025, в ході яких зафіксовано факти висловлення прохання надання неправомірної вигоди ОСОБА_12 , ОСОБА_11 та ОСОБА_4 в розмірі 1 300 000 тисяч доларів США від ОСОБА_8 , етапи на яких потрібно було передавати неправомірну вигоду, суми, та способи передачі неправомірної вигоди. Також якими зафіксовано переконання ОСОБА_4 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ОСОБА_8 в його перемозі в конкурсі стосовно залучення інвестора з виконання будівельних робіт з будівництва багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями соціально-громадського призначення (дошкільний навчальний заклад) на АДРЕСА_1 на всіх етапах проведення такого конкурсу, а також виключення в подальшому з умов договору умови щодо передачі квартир для військовослужбовців з поліпшеннями та вказано, щодо створення штучних перешкод для інших учасників такого конкурсу; (6) протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо-, відеоконтролю особи ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 від 13.06.2025, в ході яких зафіксовано факт вимагання неправомірної вигоди ОСОБА_12 та ОСОБА_11 у розмірі 1 300 000 доларів США від ОСОБА_8 , етапи, на яких потрібно було передавати неправомірну вигоду, суми та способи передачі неправомірної вигоди. Також, зафіксовано факт подальшого узгодження зниження суми неправомірної вигоди до 1 000 000 доларів США; (7) протоколом за результатами проведення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту від 11.06.2025, у якому проведено огляд, ідентифікацію та копіювання грошових коштів в сумі 5 000 доларів США, а також виготовлено несправжні (імітаційні) засоби, а саме грошові кошти номіналом 100 доларів США в кількості 950 штук, які були вилучені 10.06.2025 під час затримання в порядку ст. 208 КПК України у ОСОБА_12 ; (8) протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій - візуального спостереження за особою ОСОБА_11 від 09.07.2025, у якому зафіксовано, що після зустрічі ОСОБА_11 з ОСОБА_8 10.06.2025 біля закладу швидкого харчування «McDonalds», що розташований за адресою: м. Київ, Севастопольська площа, 1, ОСОБА_11 одразу вирушив на зустріч з іншим фігурантом кримінального провадження для отримання дозволу від останнього на зниження суми неправомірної вигоди до 1 000 000 доларів США. У подальшому, цього дня, він на зустріч до ОСОБА_12 та ОСОБА_8 до закладу «VINO e CUCINA»; (9) протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій - візуального спостереження за особою ОСОБА_12 від 09.07.2025, у якому зафіксовано факт отримання 10.06.2025 ОСОБА_12 від ОСОБА_8 першої частини неправомірної вигоди у розмірі 100 000 доларів США; (10) протоколом огляду речей та документів від 17.07.2025, згідно з яким оглянуто оптичні носії інформації, на яких зафіксовано фото та відеоматеріали, отримані за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій щодо ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , їх послідовних дій 10.06.2025 під час отримання першої частини неправомірної вигоди у розмірі 100 000 доларів США; (11) Актом приймання-передачі справ, документів та майна Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України від березня місяця 2024 року, відповідно якому ОСОБА_4 прийняв посаду тимчасово виконуючого обов`язки начальника Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України, був ознайомлений із поточними діючими договорами на будівництво житла для військовослужбовців та членів їх сімей, а також відповідно якому зафіксовано, що в складі комісії при передачі посади був ОСОБА_11 ; (12) Порядком організації будівництва житла для військовослужбовців та членів їх сімей на земельних ділянках, який затверджений наказом № 2 Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України, відповідно якому описано процедуру проведення конкурсу щодо організації будівництва житла для військовослужбовців та членів їх сімей на земельних ділянках, який має проводитись на конкурентних засадах; (13) Рішенням Київської міської ради від 09.12.2021 року № 3920/3961 відповідно до якого затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки Центральному територіальному управлінню капітального будівництва для будівництва багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями соціально-громадського призначення на АДРЕСА_1 (кадастровий номер :75:344:0152, площею 0.9043 га), яке ОСОБА_4 пересилав за допомогою месенджеру «WhatsApp» ОСОБА_11 ; (14) Протоколом огляду речей (зовнішнього накопичувача на жорстких магнітних дисках) від 17.07.2025 відповідно якому виявлено на моноблоці, яким користувався ОСОБА_4 технічну документацію щодо земельної ділянки за кадастровим номером :75:344:0152, яку ОСОБА_4 за допомогою месенджеру «WhatsApp» надсилав ОСОБА_11 для подальшого пересилання відомим ОСОБА_11 забудовникам; (15) Наказом № 1 Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України від 07.05.2025 відповідно якому ОСОБА_4 створив конкурсну комісію в Центральному територіальному управлінні капітального будівництва Міністерства оборони України для відбору пропозицій щодо будівництва житла на земельній ділянці: АДРЕСА_1 , відповідно даному наказу визначив себе головою комісії та мав право вирішального голосу; (16) Протоколом № 1 засідання конкурсної комісії ІНФОРМАЦІЯ_6 стосовно залучення інвестора з виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку багатоповерхового будинку з вбудовано прибудованими приміщеннями соціально-громадського призначення на АДРЕСА_1 від 14.05.2025 відповідно до якого вирішено провести конкурс з відбору пропозицій щодо будівництва житлового будинку багатоповерхового будинку з вбудовано прибудованими приміщеннями соціально-громадського призначення на АДРЕСА_1 , площею 0.9043 га., кадастровий номер :75:344:0152; (17) Наказом № 2 Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України від 16.05.2025 відповідно до якого прийнято рішення провести конкурс щодо будівництва житлового будинку багатоповерхового будинку з вбудовано прибудованими приміщеннями соціально-громадського призначення на АДРЕСА_1 , площею 0.9043 га., кадастровий номер :75:344:0152. Даний наказ після його підготовки та підписання, був направлений ОСОБА_12 за допомогою месенджеру «WhatsApp» ОСОБА_8 як демонстрація виконання попередніх домовленостей щодо забезпечення перемоги ОСОБА_8 в конкурсі, та повідомлення про необхідність надання ОСОБА_8 першої частини неправомірної вигоди в розмірі 100 000 доларів США; (18) Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 (начальника відділу капітального будівництва ЦТУКБ МОУ) від 04.07.2025 яким встановлено, що ОСОБА_4 розпочав проведення конкурсу щодо будівництва житлового будинку багатоповерхового будинку з вбудовано прибудованими приміщеннями соціально-громадського призначення на АДРЕСА_1 в порушення Порядку організації будівництва житла для військовослужбовців та членів їх сімей на земельних ділянках, який затверджений наказом № 2 Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України, оскільки ОСОБА_4 був обізнаний, що на даній земельній ділянці має право забудови інший забудовник ТОВ «КанстальГруп» (). Відповідно показанням, встановлено, що ОСОБА_4 умисно здійснював пошук невідповідностей в умовах договору, який був укладений з ТОВ «КанстальГруп» (), та відповідно ОСОБА_4 надав вказівку ОСОБА_13 здійснити закріплення тексту оголошення про проведення конкурсу на корпоративній пошті Центрального територіального управління капітального будівництва, з метою його подальшої зміни та публікації в засобах масової інформації (газеті «Україна молода»); (19) Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_11 від 05.08.2025 відповідно якому підозрюваний ОСОБА_11 надав викривальні показання стосовно зокрема й підозрюваного ОСОБА_4 щодо намірів ОСОБА_4 отримати неправомірну вигоду в особливо великому розмірі за організацію конкурсу, створення конкурсної комісії, початку конкурсу щодо забудови земельної ділянки на АДРЕСА_1 , площею 0.9043 га., кадастровий номер :75:344:0152 для наперед визначеного забудовника, який надасть таку неправомірну вигоду в особливо великому розмірі ОСОБА_4 . Також відповідно даному протоколу допиту зафіксовано, що зокрема й 10.06.2025 року ОСОБА_11 зустрічався із ОСОБА_4 для отримання дозволу від ОСОБА_4 щодо зниження суми неправомірної вигоди з 1 300 000 доларів США до 1 000 000 доларів США, які планувалось отримати від ОСОБА_8 за організацію конкурсу, створення конкурсної комісії, початку конкурсу щодо забудови земельної ділянки на АДРЕСА_1 , площею 0.9043 га., кадастровий номер :75:344:0152 та в подальшому визначення його переможцем; (20) Протоколом огляду документів (матеріалів досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000532) від 22-23.12.2025 відповідно якому встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 разом з юрисконсультом Центрального територіального управління капітального будівництва ОСОБА_14 висловлював прохання представнику ТОВ «БК Атлас» () надати йому неправомірну вигоду в розмірі 1 100 000 доларів США за організацію конкурсу щодо забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1, створення конкурсної комісії, визначення ТОВ «БК Атлас» () переможцем такого конкурсу та в подальшому підписання договору на будівництво житлового комплексу на земельній ділянці по АДРЕСА_1.

На переконання слідчого судді сторона обвинувачення навела достатні відомості про обставини вчинення дій, кваліфікованих за ч. 4 ст. 368 КК України, які в сукупності з дослідженими матеріалами у судовому засіданні та наданими сторонами поясненнями дають підстави для висновку, що мали місце події, про які зазначається як у клопотанні, так і повідомленні про підозру. Тобто кримінальне правопорушення могло бути вчинене за описаних у них обставин.

Водночас слідчий суддя наголошує, що на цій стадії досудового розслідування встановлено нижчі критерії до стандарту доказування, які зобов`язують слідчого суддю з`ясувати лише наявність достатніх доказів, які виправдовують необхідність здійснення досудового розслідування та пов`язаних з ним заходів забезпечення кримінального провадження. Ці критерії не передбачають обов`язку детальної перевірки та аналізу кваліфікації кримінального правопорушення чи встановлення вини конкретної особи.

Крім того, слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. Ті докази, які б під час судового розгляду могли б бути приводом для розумного сумніву, під час оцінки обґрунтованості підозри не переконують слідчого суддю в іншому.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, встановлена ухвалою АП ВАКС від 20.10.2025 у справі № 991/8242/25, з огляду на що вказаною ухвалою до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 12.12.2025 включно. Одночасно підозрюваному визначено запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 000 000 (двадцять мільйонів) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), а також, за умови внесення застави на підозрюваного строком на два місяці (з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави) покладено додаткові обов`язки.

Згодом, 05.12.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС у справі № 991/12563/25 продовжувався строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 на 60 днів, а саме до 02.02.2026 та одночасно визначено заставу у розмірі 18 001 460 грн із покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою Апеляційної палати ВАКС від 16.12.2025 у справі № 991/12563/25 ухвалу слідчого судді ВАКС від 05.12.2025 скасовано в частині визначеного розміру застави. У цій частині постановлено нову ухвалу, якою підозрюваному ОСОБА_4 визначено розмір застави у сумі 15 000 000 (п`ятнадцять мільйонів) гривень.

Отже, як вбачається із наданих детективом матеріалів, дія запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 закінчується 02.02.2026, що стало підставою для звернення сторони обвинувачення до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою.

Окрім того, стороною захисту до матеріалів клопотання не надано доказів, які б свідчили про помилковість раніше зроблених висновків та які були б достатніми для висновку, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра є вочевидь необґрунтованою.

Так, слідчим суддею встановлено, що у кримінальному провадженні з метою неухильного виконання вимог ст. 2 КПК України проведено всі слідчі та процесуальні дії, які мають значення для судового розгляду, однак ще слід повністю виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування. Крім того, не менш важливим є необхідність завершення та отримання висновків семантико-текстуальної експертизи.

Виконання зазначених дій необхідне для забезпечення прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожен, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Таким чином, складення обвинувального акту за матеріалами досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні не вбачається можливим у межах строку визначеного тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

При цьому, як стверджує прокурор, встановлені під час досудового розслідування ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, - не зменшилися та продовжують існувати, тим самим виправдовуючи застосування до підозрюваного

Перевіряючи наявність ризиків, які обґрунтовує детектив та підтримав прокурор, слідчий суддя виходить з того, що наявні (встановлені) на початковому етапі слідства ризики по мірі розслідування кримінального провадження мають тенденцію до зменшення та втрати своєї актуальності і для підтвердження існування або відсутності таких ризиків на час розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на переконання слідчого судді, необхідно враховувати попередню поведінку підозрюваного, складність справи, тяжкість інкримінованих кримінальних правопорушень тощо.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Так, при оцінці існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні особливо тяжкого злочину, який відноситься до корупційного, а отже позбавляє застосування норми ст. 69, 75 КК України. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Також, займаючи посаду тимчасово виконуючого обов`язки начальника Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України ОСОБА_4 набув широке коло знайомств і зв`язків серед службових осіб Міністерства оборони України, органів державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронних органів, керівників підприємств, установ та організацій, які він може використати з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду, у тому числі шляхом залишення території України, та на які він може здійснювати вплив, що задокументовано в результаті проведення негласних слідчих (розшукових) дій.

У ОСОБА_4 є діючий паспорт громадянина України для виїзду за кордон та за допомогою якого він протягом періоду часу 2022-2025 року систематично виїжджав за кордон та яким він може в будь який момент скористатись та залишити територію України.

Матеріали провадження підтверджують, що ОСОБА_4 має фінансову спроможність переховуватися від органів досудового розслідування та суду у випадку застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Поряд із наявністю ризику переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду, слідчий суддя встановив існування ризику незаконного впливу на свідків та іншого підозрюваного в цьому ж кримінальному провадженні.

Насамперед слідчий суддя враховує визначену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1 та 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Враховуючи, що наразі досудове розслідування ще триває та допит свідків судом не здійснено, слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту щодо неможливості ОСОБА_4 здійснити спроби впливу на свідків з метою зміни ними показань стосовно обставин кримінального провадження.

Отже, на переконання слідчого судді, показання свідків мають важливе значення для цього кримінального провадження, проте в умовах зацікавленості підозрюваного у відверненні негативних наслідків, обумовлених притягненням його до кримінальної відповідальності, він може використовуючи зв`язки з іншими особами впливати на свідків у різних формах (умовляння, підкуп, заохочення тощо), з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі, тощо.

Разом із тим, у цьому кримінальному провадженні є інший підозрюваний - ОСОБА_12 , який може надати викривальні покази щодо ОСОБА_4 , а тому існує вірогідність здійснення ОСОБА_4 спроб вплинути на нього з метою змусити відмовитись надавати показання або надавати неправдиві показання.

За таких обставин ризик впливу на свідків та іншого підозрюваного є таким, що існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Разом з тим оцінюючи ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, який не був встановлений в ухвалі АП ВАКС від 20.10.2025 у справі № 991/8242/25 та ухвалі слідчого судді ВАКС від 05.12.2025 у справі №991/12563/25, слідчий суддя приходить до висновку, що на цей час детектив та прокурор не навели нових обставин на обгрунтування відповідного ризику. 3а таких обставин, слідчий суддя визнає зазначений ризик не доведеним.

Доводи сторони захисту щодо відсутності встановлених слідчим суддею вище ризиків, спростовуються матеріалами провадження.

З урахуванням сукупності вищенаведених обставин, слідчий суддя вважає підтвердженим продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених ч. 6 та 7 ст. 176 цього Кодексу.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання.

При визначенні запобіжного заходу, який підлягає застосуванню, слідчий суддя враховує: (1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 особливо тяжкого корупційного злочину; (2) наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у цьому кримінальному провадженні; (3) інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, майновий та сімейний стан, розмір майнової шкоди, у завданні якої він підозрюється, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування підозрюваному іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам кримінального провадження, у тому числі належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. При цьому слід зауважити, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 183 КПК України цей запобіжний захід може бути застосований до ОСОБА_4 .

Крім того, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи детектива щодо необхідності продовження строку застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який відповідає верхній межі, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу.

Натомість стороною захисту не надано слідчому судді доказів на підтвердження обставин, які б виключали продовження строку дії запобіжного заходу.

Поміж тим, слідчий суддя враховує обставини, які перешкоджають повному завершенню досудового розслідування, зокрема, складанню обвинувального акта та передачі його до суду до закінчення дії попередньої ухвали про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу. Оскільки існує необхідність у завершенні процедури ознайомлення із матеріалами досудового розслідування у кримінальному проваджені у порядку ст. 290 КПК України, а також отриманні висновків експертизи, за результатами проведення якої планується здобуття відомостей щодо обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Окрім того, задовольняючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Детектив у клопотанні просив визначити у якості альтернативного запобіжного заходу заставу у розмірі 15 000 000 грн (п`ятнадцять мільйонів гривень), який обґрунтував розміром неправомірної вигоди, майновим станом підозрюваного. У судовому засіданні прокурор повністю підтримав ці вимоги.

Слідчий суддя враховує, що протягом перебування підозрюваного ОСОБА_4 під вартою ризики зменшили свою інтенсивність, втім, станом на час розгляду клопотання вони не зменшилися до тієї міри, яка б виключала необхідність застосування запобіжного заходу.

Проаналізувавши вищевикладене, оцінивши доводи у їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку про доцільність визначення ОСОБА_4 заставу у меншому розмірі, ніж заявлено стороною обвинувачення.

Застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід, на переконання слідчого судді, він не може бути завідомо непомірним для нього та повинен надавати можливість внести таку заставу, тому варто виходити із можливості внесення такої застави. Водночас, розмір застави має надавати впевненість у тому, що вона зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, тобто має бути достатнім стримуючим фактором, щоб загроза її втрати утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Отже, слідчий суддя вважає, що запропонований стороною обвинувачення розмір застави у розмірі 15 000 000 грн, як альтернативного запобіжного заходу, підлягає зменшенню до 10 000 000 грн (десяти мільйонів гривень), позаяк на цьому етапі кримінального провадження окреслений розмір застави забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного у разі її внесення та буде суттєвим запобіжником для виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

При цьому слідчий суддя враховує надані стороною захисту відомості про майновий стан ОСОБА_4 , разом з тим, не вважає ці відомості такими, що свідчать про непомірність застави у розмірі 10 000 000 грн для підозрюваного.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що визначений розмір застави відповідає майновому стану підозрюваного, обставинам кримінального провадження та є помірним.

До того ж, у разі внесення застави, з метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме: прибувати до слідчого (детективів НАБУ) які здійснюють досудове розслідування, прокурора та суду за кожним викликом; не відлучатись із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками: ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваним: ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 з приводу обставин вчиненого кримінального правопорушення; здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київської області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Слідчий суддя вважає зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Також слідчий суддя вважає, що викладене у клопотанні прохання обмежити можливість спілкування підозрюваного «з іншими особами» з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення, є занадто невизначеним та узагальненим, тому клопотання не підлягає задоволенню в цій частині.

Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України, - два місяці з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

За таких обставин клопотання детектива про продовження строку тримання під вартою підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 9, 194, 196, 201, 369-376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів, тобто до 28.03.2026 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 10 000 000 грн (десяти мільйонів гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду:

Код

Номер рахунку за стандартом ІВАN НОМЕР_1 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

За умови внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, такі обов`язки:

- прибувати до слідчого (детективів НАБУ) які здійснюють досудове розслідування, прокурора та суду за кожним викликом;

- не відлучатись із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками: ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваним: ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 з приводу обставин вчиненого кримінального правопорушення;

- здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київської області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, в такому разі контроль за виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрюваного обов`язків - покласти на прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, які здійснюють процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0001216 від 01.05.2025.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1