Справа № 404/9700/25
Номер провадження 1-кс/404/2/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 січня 2026 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого з заступником керівника Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно по матеріалам кримінального провадження №0000166, з попередньою кваліфікацією за ч.2 ст.364 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

02.01.2026 року слідчий за погодженням з заступником керівника Кропивницької окружної прокуратури звернувся до слідчого судді з клопотанням, про накладення арешту на нерухоме майно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовано наступним:

Слідчим СВ Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000166, за ч.2 ст. 364 КК України.

26.12.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, що він, зловживаючи службовим становищем, в інтересах ТОВ «Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія», підписав додаткові угоди від 18.02.2021 № 1, від 20.08.2021 № 2, від 25.08.2021 № 3, від 22.09.2021 № 4, від 23.09.2021 № 5, від 27.10.2021 №6, від 29.10.2021 № 7 до договору № 09-181 від 20.08.2021 про постачання електричної енергії за збільшеною ціною, що згідно висновку судової економічної експертизи № 856/25-27 від 12.12.2025 року, спричинило збитки державі на суму 328 615,36 грн., тому існує потреба у накладенні арешту на майно підозрюваного, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Слідчий, подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

За правилами ч.2 ст. 172 КПК України, ОСОБА_5 як власник майна не викликався, оскільки майно не вилучалось.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, розгляд клопотання проведено за відсутності учасників процесу та без фіксації судового процесу технічними засобами.

На підставі до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п.4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні тяжкого злочину, з заявленим розміром збитку в сумі 328 615,36 грн. санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Прокурор в інтересах відділу освіти Соколівської сільської ради заявив цивільний позов про стягнення з ОСОБА_6 по зазначеному кримінальному провадженню матеріальної шкоди завданої внаслідок інкримінованого кримінального правопорушення з метою недопущення можливого ухилення від відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а також з метою попередити існуючі ризики, пов`язані зі спробами на відчуження майна підозрюваного.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України застосування арешту з метою відшкодування шкоди з метою забезпечення шкоди може бути за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.

При цьому, згідно з ч. 8 вказаної статті вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові.

Отже, у випадку засудження ОСОБА_5 за вчинення, інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 України на нього може бути покладено обов`язок з відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, зокрема, за рахунок майна, яке йому належить.

Згідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_5 має у власності наступне майно: земельна ділянка :02:000:2216, площею 0,77 га, реєстраційний номер майна 25, розмір частки 1, адреса нерухомого майна: Кіровоградська область, Кропивницький район, с/рада Вишняківська; квартира, площею 37,94 кв.м., реєстраційний номер майна 01, розмір частки 1, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 ; квартира, площею 12,1 кв.м., реєстраційний номер майна 18666085, розмір частки 1/3, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_2 . (а.к.70-71).

Слідчий суддя вважає, що встановлено достатньо підстав для накладення арешту на таке майно з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Обставини та завдання цього досудового розслідування (ст. 2 КПК України) виправдовує ступінь такого тимчасового втручання у майнові права і свободи підозрюваної особи, як накладення арешту з позбавленням її права на відчуження майна.

Не допускається заборона користування житловим приміщенням особами, які на законних підставах проживають у ньому (ч.12 ст.170 КПК України). Право законного власника/володільця/користувача у правомірному користуванні житлом, не може бути обмежено. У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі "Смирнов проти Росії" висловлена правова позиція про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

За таких умов, накладення арешту на майно підлягає задоволенню лише шляхом заборони його відчуження. У даному випадку тимчасове обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження, вважаю що клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України, обґрунтоване і підлягає задоволенню.

На виконання положень ч. 4 ст. 173 КПК України, тимчасово застосовується найменш обтяжливий спосіб арешту майна, що не призведе до зупинення або надмірного обмеження. Не завдасть інших негативних наслідків, які суттєво не позначаться на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт, встановити заборону на розпорядження та відчуження на нерухоме майно:

- земельна ділянка :02:000:2216, площею 0,77 Га, реєстраційний номер майна 25, розмір частки 1, адреса нерухомого майна: Кіровоградська область, Кропивницький район, с/рада Вишняківська;

- квартира, площею 37,94 кв.м., реєстраційний номер майна 01, розмір частки 1, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 ;

- квартира, площею 12,1 кв.м., реєстраційний номер майна 18666085, розмір частки 1/3, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_2 , власником яких зареєстрований ОСОБА_5 .

Слідчому СВ Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_3 вчинити дії спрямовані на реєстрацію арешту майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1