Справа № 442/5911/25
Провадження № 1-кп/442/372/2025
У Х В А Л А

"28" жовтня 2025 р. Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000709 від 13.05.2025 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,

з участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

встановив:

В провадженні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 .

Ухвалою від 05.08.2025 за зазначеним обвинувальним актом суддею було призначене підготовче судове засідання на 07.08.2025.

Прокурором Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 в інтересах держави в особі Дрогобицької міської ради, в якому просить стягнути з ОСОБА_3 кошти, витрачені КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» Дрогобицької міської ради на стаціонарне лікування потерпілих від злочину ОСОБА_7 на користь Дрогобицької міської ради у розмірі 31320 грн.

Крім цього, 13.10.2025 ОСОБА_8 звернулась до суду в інтересах недієздатної ОСОБА_7 з цивільним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_9 на її користь 1000000 грн. моральної шкоди.

Судом встановлено, що згідно Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу власником мотоциклу марки Geon модель АERO 200 р.н.з. НОМЕР_1 , 2013 року випуску, є ОСОБА_9 .

Відповідно до п.10 ст.56 КПК України потерпілий має право протягом кримінального провадження на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом.

Згідно ч.1, 4 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Цивільний позов поданий з додержанням вимог ст.128 КПК України та ст.ст.175-177 ЦПК України та підлягають розгляду разом з кримінальним провадженням.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для прийняття цивільних позовів до спільного розгляду з кримінальним провадженням.

24.10.2025 представник потерпілої адвокат ОСОБА_6 подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на все належне майно та на грошові кошти, які належать ОСОБА_9 . В обгрунтування заяви посилається на те, що 12.05.2025 о 19.07 год. ОСОБА_3 , керуючи технічно несправним мотоциклом марки GEON, моделі AERO 200, реєстраційний номер НОМЕР_2 , а саме з відсутніми гальмівними колодками заднього гальмівного механізму, не маючи права керувати даним транспортним засобом, рухаючись вул.Коновальця в напрямку вулиці Володимира Великого у м.Дрогобичі, поблизу будинку N?18 на вулиці Коновальця в місті Дрогобичі, проявив неуважність та не зреагував на зміну дорожньої обстановки, а саме на виниклу для цього небезпеку для руху, яку він об`єктивно був спроможний виявити у вигляді появи на проїзній частині дороги пішохода ОСОБА_7 , яка переходила проїжджу частину дороги поза межами пішохідного переходу зліва на право по ходу руху ОСОБА_3 , заходів до своєчасного екстреного гальмування, аж до зупинки керованого ним транспортного засобу не вжив, а допустив на неї наїзд. Відповідно внаслідок протиправної поведінки третьої особи, та вчиненого кримінального правопорушення ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 було завдано тяжких тілесних ушкоджень. Після отриманих тілесних ушкоджень, ОСОБА_7 , переживає завдану їй тяжку моральну шкоду. Відповідно враховуючи факт того, що між сторонами не досягнуто жодних договірних домовленостей щодо відшкодування завданої моральної шкоди, відповідно з метою захистом прав звернулись з позовом про стягнення завданої моральної шкоди внаслідок ДТП, до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області.

Вважає, що невжиття заходів забезпечення позову надасть можливість відповідачу уникнути виконання фінансових зобов`язань у зв`язку із завданою моральною шкодою, до тих висновків приводить бездіяльність зі сторони відповідача та третьої особи, які тривають по цей день. До постраждалої сторони ніхто з моменту вчинення злочину жодного разу не звертався з пропозицією добровільно відшкодувати завдану ОСОБА_7 шкоду.

У статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частинами 1, 2 статті 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується зокрема: зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується у судовому порядку.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути спів мірними із заявленими позивачем вимогами (ч.3 ст.150 ЦПК України).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суд про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. (п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»).

Згідно приписів статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У справі Fogarty v. The United Kingdom (заява 37112/97, рішення від 21.11.2001) (параграфи 33, 34,35) Європейський Суд зазначив, що право на доступ до суду, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави.

Європейський Суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Н. проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини, у справі ефективний засіб це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Відтак, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Отже, у відповідності із зазначеними нормами процесуального права у суду є всі підстави для забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, оскільки невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає обґрунтованими покликання позивача про існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення про задоволення позову, а тому суд вважає, що заяву слід задоволити.

Обвинувальний акт складено з дотриманням положень ст.291 КПК України.

Угоди про примирення та про визнання винуватості в порядку, визначеному розділом VІ Кримінального процесуального кодексу України, учасниками кримінального провадження не укладалися.

Підстави, передбачені пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України, для закриття кримінального провадження, відсутні.

Немає також і підстав, передбачених ст.335 КПК України, для зупинення кримінального провадження.

Клопотань про витребування певних речей, документів, а також про обрання заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжного заходу від учасників судового провадження не надходило.

Відповідно до ч.5 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Згідно із ч.1, ч.2 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

ОСОБА_3 вчинив тяжкий злочин, нижня межа санкції якого не перевищує трьох років позбавлення волі.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним доручити представнику персоналу органу пробації скласти по даному кримінальному провадженні досудову доповідь.

Підстав, визначених у частині 2 статті 27 КПК України, для прийняття рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні, суд не вбачає і вважає можливим призначити його до розгляду суддею одноособово у відкритому судовому засіданні з обов`язковою участю прокурора, обвинуваченого.

Керуючись ст.128, 140, 142, 323, 372 КПК України, ст.148-150 ЦПК України, суд,

постановив:

Прийняти цивільний позов прокурора Дрогобицької окружної прокуратури в інтересах Дрогобицької міської ради до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди до розгляду.

Прийняти цивільний позов ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_7 до ОСОБА_9 про відшкодування моральної шкоди до розгляду.

Визнати ОСОБА_8 цивільним позивачем, а ОСОБА_9 цивільним відповідачем у даному кримінальному провадженні.

Заяву про забезпечення позову представника позивача адвоката ОСОБА_10 задоволити.

Накласти арешт на все належне майно та на грошові кошти, які належать ОСОБА_9 .

Призначити кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК Українидо судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області на 24.11.2025 о 11:00.

Судовий розгляд провести суддею одноособово з обов`язковою участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілої та представника, цивільного позивача та відповідача.

Доручити Дрогобицькому міськрайонному відділу філії Державної установи «Центр пробації» у Львівській області скласти досудову доповідь стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та подати цю досудову доповідь до суду не пізніше 23.11.2025.

У судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1