Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/3953/25
номер провадження 1-кс/695/1147/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2025 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000993 від 02.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшло клопотання прокурора Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000993 від 02.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 02.09.2025 року до чергової частини Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про вчинення розпусних дій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стосовно її малолітньої доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

За даним фактом 02.09.2025 року внесено відомості до ЄРДР за № 0000993 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Під час проведення досудового розслідування було допитано малолітню ОСОБА_6 , яка пояснила, що в червні 2025 року близько 15:00 год. вона разом із ОСОБА_5 знаходилась в автомобілі «Opel Astra», д.н.з. « НОМЕР_1 » біля с. Синьооківка Золотоніського району Черкаської області. У цей час ОСОБА_5 почав вчиняти дії сексуального характеру стосовно неї, а саме: почав торкатися своїми руками її грудей, живота, також чіпав за сідниці та ноги. У липні 2025 року ОСОБА_7 почав надсилати малолітній ОСОБА_6 фото та відео із зображенням свого статевого члена.

09.10.2025 року на підставі ухвали слідчого судді від 15.09.2025 року у справі № 695/3953/25, провадження № 1-кс/695/1050/25 було проведено обшук домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем реєстрації ОСОБА_5 , під час якого виявлено та вилучено речі ОСОБА_5 , а саме: футболку синього кольору, яку поміщено до сейф-пакету № PSP 4015108 та футболку чорного кольору, яку поміщено до сейф-пакету № PSP 4015109.

Постановою слідчого СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 від 09.10.2025 року виявлені та вилучені під час обшуку футболка синього кольору, яку поміщено до сейф-пакету № PSP 4015108 та футболка чорного кольору, яку поміщено до сейф-пакету № PSP 4015109, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні 0000993 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

З метою збереження речових доказів та забезпечення кримінального провадження прокурор направив до суду клопотання про арешт майна.

Прокурор у судове засідання не прибула, направила до суду клопотання про розгляд справи без її участі, клопотання про арешт майна просила задовольнити.

Володілець майна відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України до суду не викликався.

Дослідивши клопотання і додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого, або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому порядку. Арешт майна може також передбачати заборону для особи на майно якої накладено арешт, іншої особи у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України - арешт майна може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що Золотоніським РВП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000993 від 02.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду від 15.09.2025 року у справі № 695/3953/25, провадження № 1-кс/695/1050/25 у кримінальному провадженні № 0000993 надано дозвіл на проведення обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , з метою відшукання та вилучення спідньої чоловічої білизни, чоловічого верхнього одягу, що можуть мати доказове значення у кримінальному провадженні.

09.10.2025 року в період часу з 07 год. 01 хв. по 8 год. 36 хв. проведено обшук домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено дві чоловічі футболки, які упаковані до окремих сейф-пакетів № PSP 4015108 та № PSP 4015109.

09.10.2025 року постановою слідчого СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 виявлені та вилучені під час обшуку футболка синього кольору, яку поміщено до сейф-пакету № PSP 4015108 та футболка чорного кольору, яку поміщено до сейф-пакету № PSP 4015109, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні 0000993 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Приймаючи до уваги те, що вилучені в ході обшуку речі по зазначеному кримінальному провадженню відповідають критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України, накладення арешту є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Вимогами ч. 5 ст. 173 КПК України визначено, що в ухвалі про арешт майна має бути зазначено: а) перелік майна, яке підлягає арешту; б) підстави застосування арешту; в) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі; г) заборону розпоряджатися або користуватися майном у разі її передбачення та вказівку на таке майно; д) порядок виконання ухвали.

Таким чином, вказані речі можуть бути знаряддям злочину, використовувалися для вчинення кримінального правопорушення та містять ознаки речових доказів і саме з метою забезпечення збереження їх як речових доказів, а також можливості проведення із ним необхідних слідчих дій та з метою запобігання можливості їх відчуження та псування за доцільне накладення арешту.

Внесене клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України, матеріалами клопотання, доведено достатність даних про здійснення досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення, тому з метою запобігання можливим фактам приховування, зникнення, втрати, використання, пересування, передачі, відчуження майна, а його арешт передбачає заборону особам, у володінні яких перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його, є підстави для задоволення клопотання, оскільки у судовому засіданні встановлено усі, передбачені ст.132, 173 КПК України, підстави до задоволення внесеного слідчим клопотання.

Зважаючи на викладене клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000993 від 02.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучені під час обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , особисті речі ОСОБА_5 , а саме: на футболку синього кольору, яку поміщено до сейф-пакету № PSP 4015108 та футболку чорного кольору, яку поміщено до сейф-пакету № PSP 4015109, та заборонити будь-кому розпоряджатися та користуватися зазначеним майном.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту проголошення.

Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1