Справа № 932/920/26
Провадження № 1-кс/932/523/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2026 року м. Дніпро

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Маріуполі) Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Краматорську ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Центральне Снігірівського району Миколаївської області, громадянина України, військовослужбовця Військовї частини НОМЕР_1 , солдата, одруженого, маючого на утриманні дитину 2018 року народження, проживаючого по АДРЕСА_1 ,

підозрюваного за ч.4 ст.402 КК України,

в межах кримінального провадження №0002573 від 29.01.2026,

В С Т А Н О В И В:

Позиції сторін.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_4 , будучи солдатом Військової частини НОМЕР_1 , 29.01.2026 о 09:28 год, в умовах воєнного стану, перебуваючи у с. Олександрівка Краматорського району Донецької області відкрито відмовився виконати наказ, відданий заступником командира 2 гірсько-штурмової роти з психологічної підтримки персоналу Військової частини НОМЕР_1 , старшим лейтенантом ОСОБА_7 .

З урахуванням встановлених ризиків (переховування, вплив на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень), сторона обвинувачення вважає необхідним застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, навів пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Позиція сторони захисту зводилася до того що виконання наказу суперечило релігійним переконанням підозрюваного. Сторона захисту просила визначити заставу в мінімальному розмірі.

Встановлені обставини.

Згідно фабули кримінального провадження, предметом досудового розслідування є непокора, тобто відкрита відмова виконати наказ начальника, вчинена в умовах воєнного стану.

Підозрюваного затримано 29.01.2026 о 19:40 год та цього ж дня йому повідомлено про підозру за ч.4 ст.402 КК України.

Обґрунтованість підозри підтверджується серед іншого: витягами із наказів якими підтверджуються посади підозрюваного та його начальника; довідкою ВЛК та медичною характеристикою; витягом із бойового розпорядження командира, яким передбачено нанесення вогневого ураження противника; протоколами допитів свідків як були присутні під час відмови підозрюваного від виконання наказу; протоколом огляду відеозапису на якому підозрюваний відмовляється виконати наказ.

Характеристика підозрюваного за місцем служби негативна.

У довідці про грошове забезпечення вказана лише виплата за грудень 2025 року в сумі 24 359,02 грн.

Стороною обвинувачення долучено довідку Релігійної організації «Громада євангельських християн-баптистів «Церква примирення» міста Херсон», згідно якої підозрюваний згідно свої релігійних, пацифістських переконань не може брати зброю до рук.

Застосоване законодавство.

За приписами ч.8 ст.177 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Пунктом 5 ч.1 ст.177 КПК України визначено такий запобіжний захід як тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За приписами п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Висновки.

З врахуванням доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування, на цьому етапі досудового розслідування, є вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються.

Позиція сторони захисту має бути предметом дослідження в процесі досудового розслідування.

Зокрема необхідно з`ясувати наявність щирих, сталих, глибоких і послідовних релігійних переконань підозрюваного, які перебувають у непереборному конфлікті з виконанням військового обов`язку.

Проте на даний час відповідні обставини залишаються недоведеними (довідка невстановленої релігійної організації, яка не містить відповідної інформації, не є достатнім доказом), тому відповідні заперечення сторони захисту відхиляються.

Звертаю увагу, що ухвалою колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19.01.2026 передано справу №459/2030/24 на розгляд Великої Палати Верховного Суду з підстав існування виключної правової проблеми, що полягає у правовій невизначеності щодо можливості сумлінної відмови від виконання військового обов`язку, зокрема, під час дії правового режиму воєнного стану, право на яку безпосередньо передбачено приписами ч.4 ст. 35 Конституції України.

Під час вирішення клопотання враховую також наступне: згідно фабули кримінального правопорушення підозрюваний відмовився виконувати наказ командира в умовах воєнного стану, що могло спричинити тяжкі наслідки; вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що йому загрожує (позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років); вік та стан здоров`я підозрюваного, які не перешкоджають реалізації ризиків; наявність у підозрюваного дружини та дитини; негативну характеристику підозрюваного за місце служби .

Враховуючи вищевказане в сукупності приходжу до переконання про існування високого ступеню ризиків переховування підозрюваного та можливості вчиненні аналогічного чи подібного кримінального правопорушення.

Ризик впливу на свідків необґрунтований, тому відхиляється.

Відтак приходжу до висновку, що перебування підозрюваного під вартою, на даному етапі розслідування, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

При цьому, враховуючи усі встановлені підстави та обставини не вважаю необхідним застосовувати право, передбачене ч.4 ст.183 КПК України, тому, зважаючи на відсутність мотивів та доказів щодо розміру застави зі сторони обвинувачення, визначаю заставу в мінімальному, визначеному законом розмірі із покладенням на підозрюваного обов`язків, яких він зобов`язаний дотримуватися в разі її внесення.

З огляду на наведене, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого задовільнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати з 19:40 год 29.01.2026.

Визначити заставу в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 66 560 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, прокурора та слідчого, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або не виконає інші обов`язки, покладені на нього даної ухвалою, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Строк дії ухвали встановити до 27.03.2025.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 04.02.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1